Správa k východiskám zostavenia návrhu štátneho rozpočtu

	1. Nadväznosť štátneho rozpočtu na Strednodobý finančný výhľad

	V rámci prípravy rozpočtu na rok 2001 sa rozpracoval aj strednodobý finančný výhľad, ktorý bol spolu s návrhom rozpočtu predložený do Národnej rady SR. V súčasnosti sa tento výhľad aktualizuje a vychádza sa z neho aj pri spracovaní východísk návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002.

	1.1. Prepojenosť návrhu štátneho rozpočtu na Strednodobý finančný výhľad

	V rámci Strednodobého finančného výhľadu (spracovaného v roku 2000) sa predpokladali v roku 2002 príjmy štátneho rozpočtu v objeme 188,4 mld Sk a výdavky v objeme 211,5 mld Sk.

	Koncom 1. štvrťroka 2001 v nadväznosti na aktualizovanú prognózu strednodobého makroekonomického vývoja sa aktualizoval aj Strednodobý finančný výhľad, podľa ktorého by mali príjmy štátneho rozpočtu v roku 2002 dosiahnuť 200,0 mld Sk a výdavky 236,5 mld Sk. 
	Osobitne upozorňujeme na nárast predpokladaného objemu príjmov medzi pôvodným a aktualizovaným Strednodobým výhľadom o cca 12 mld Sk, čo svedčí o tom, že sa zohľadnili tendencie a dynamika vývoja príjmov z roku 2000. Preto prípadné názory, že MF SR úmyselne podhodnocuje príjmy, nie sú opodstatnené. 

	Na úrovni aktualizovaného Strednodobého finančného výhľadu sa predpokladajú aj príjmy a výdavky štátneho rozpočtu v rámci návrhu jeho východísk.

	Z uvedeného vyplýva, že oba výstupy dôsledne rešpektujú stanovenú hranicu schodku štátneho rozpočtu. Počiatočné diferencie pri odhade príjmov a následne i pri kvantifikácii výdavkov sa odstránili.  

	1.2. Špecifikácia základných makroekonomických vzťahov

	V súčasnej etape rozpočtových prác sa pri kvantifikácii základných rozpočtových väzieb vychádza z makroekonomických ukazovateľov, ktoré ministerstvo financií odhaduje na rok 2002 nasledovne:
	- rast HDP 						3,6 %,
	- priemerná miera inflácie na úrovni 	6,7 %,
	- priemerná miera nezamestnanosti
       (podľa výberového zisťovania) 	    18,9 %.

	Tvorba hrubého domáceho produktu v bežných cenách sa odhaduje na úrovni 1 052,5 mld Sk. 
 
	Štatistický úrad SR odhaduje rast HDP na úrovni 3,3 % a mieru inflácie na úrovni 5,7 - 6,5 %. Národná banka Slovenska odhaduje rast HDP o 4 % a infláciu na úrovni 6,3 % až 7,8 %. Národný úrad práce odhaduje mieru nezamestnanosti na úrovni 19,4 - 21,3 %.

	2. Kvantifikácia príjmov štátneho rozpočtu

	Určenie objektívnej úrovne príjmov tvorí východiskový predpoklad reálnosti návrhu východísk zostavenia rozpočtu. Od odhadu príjmov sa po definovaní výšky schodku odvíja disponibilný objem výdavkov.

	Príjmy štátneho rozpočtu na rok 2002 sa odhadujú vo výške 200 mld Sk. V tejto kvantifikácii je už premietnutý predpokladaný prínos viacerých opatrení, o ktorých bude ešte musieť rozhodnúť vláda, resp. vyplynú z realizácie úloh, ktoré sa príslušným ministrom ukladajú v rámci návrhu uznesenia vlády.

	V roku 2000 príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 213,5 mld Sk. Ich tvorbu v uvedenom roku jednorazovo pozitívne ovplyvnili viaceré faktory, ktoré v roku 2002 nebudú pôsobiť, resp. granty, ktoré sa nerozpočtujú. Ide predovšetkým o:
	- dovoznú prirážku v objeme 9,4 mld Sk,
	- granty v objeme 22,2 mld Sk, v tom aj: 
		- prostriedky z privatizácie na krytie účelovo určených výdavkov (4,1 mld Sk)
		- transfer zo štátnych finančných aktív na zmiernenie následkov sucha (3,8 mld Sk).

	Bez zohľadnenia uvedených faktorov (t.j. v porovnateľnej základni roku 2000 ale bez zohľadnenia zmien daňových zákonov) predstavuje návrh rozpočtu príjmov na rok 2002 oproti plneniu príjmov v roku 2000 nárast o viac ako 18 mld Sk. 
	
	V roku 2001 sa rozpočtujú príjmy na úrovni 180,6 mld Sk. Medziročný nárast o takmer 20 mld Sk (t.j. o viac ako 10,7 %) potvrdzuje, že príjmy sa navrhujú rozpočtovať na hornej hranici reálnych predpokladov. Prípadné návrhy na ďalšie zvyšovanie príjmov nad hranicu 200 mld Sk je potrebné posudzovať ako nepodložené kroky, ktoré by si s najväčšou pravdepodobnosťou vyžiadali počas roku 2002 pristúpiť k dodatočnému redukovaniu výdavkov. 

	Odhad príjmov na rok 2002 vychádza z vývoja jednotlivých druhov daní v rokoch 1999, 2000, z prognózy vývoja makroekonomických ukazovateľov a zo schválenej novely zákona o dani z príjmov (zvýšenie odpočítateľnej položky na dieťa). Pri rozpočtovaní predovšetkým daňových príjmov sa v značnej miere zohľadnili kvantifikácie, ktoré vyplynuli z aktualizovaného Strednodobého finančného výhľadu. 

	V porovnaní s rokom 2001 vývoj príjmov v roku 2002 jednorazovo ovplyvnia najmä tieto skutočnosti:
	- nerozpočtovanie osobitného odvodu SPP (v roku 2001 na úrovni 5 mld Sk)
	- zníženie odvodu NBS (z 5 mld Sk v roku 2001 na predbežné 3 mld Sk v roku 2002)
	- zníženie odhadu výnosu dane z príjmov vyberaných zrážkou (o 2,5 mld Sk) v nadväznosti na ukončenie vyplácania dlhopisov
	- zvýšenie príjmov z titulu transformácie štátnych fondov (vo výške 5,5 mld Sk).
	
	Súčasne sa však v kvantifikácii príjmov na úrovni 200 mld Sk už premieta: 

- realizácia opatrení zabezpečujúcich odvod 
  dividend zo štátnych a.s., resp. z bývalých
  štátnych monopolov cca						3 mld Sk

- príjem z predaja licencií (Telekomunikácie) 	4 mld Sk

- príjem z predaja hotela Fórum (ktorý sa bude
  realizovať pravdepodobne až v roku 2002)		1 mld Sk

	Predikcia daňových príjmov zatiaľ neodráža všetky pripravované zmeny v daňovej legislatíve. Vláda bude musieť rozhodnúť, či a na akej úrovni podporí zníženie daňového zaťaženia fyzických osôb a zníženie daňového zaťaženia transferovou daňou podľa návrhu MF SR (na úrovni 1,8 mld Sk).

	Daňové príjmy sa odhadujú vo výške 171,4 mld Sk. Oproti schválenému rozpočtu na rok 2001 ide o absolútny nárast o 13,3 mld Sk a to v nasledovných položkách:
 - daň z príjmov fyzických osôb		+  0,8 mld Sk
 - daň z príjmov právnických osôb		+  0,9 mld Sk
 - daň z pridanej hodnoty			+ 13,6 mld Sk
 - spotrebné dane					+  1,5 mld Sk

	V porovnaní s rozpočtom na rok 2001 dochádza k zníženiu výnosu daní z príjmov vyberaných zrážkou, cla a ostatných colných príjmov v celkovej výške 3,6 mld Sk.

	Z hľadiska porovnania skutočnosti v roku 2000 s rozpočtom na rok 2001 a 2002 je potrebné zdôrazniť, že vývoj v roku 2000 (najmä v posledných troch mesiacoch) bol do značnej miery pozitívne ovplyvnený kumulovaným pôsobením vývoja kurzu koruny, cenou ropy na zahraničných trhoch a dovozom spotrebných predmetov v súvislosti s otvorením obchodných reťazcov. Je potrebné v tejto súvislosti upozorniť, že i keď sa predpokladá pokračovanie dynamiky dovozu, rastie podiel dovozu na aktívny zušľachťovací styk, ktorý je oslobodený od cla a DPH, a teda sa bezprostredne nepremieta v raste uvedených príjmov štátneho rozpočtu. 

	Vývoj dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku od roku 1999 vyjadruje nasledovný graf: 

	Daň z príjmov fyzických osôb sa odhaduje na úrovni 28,2 mld Sk. Na odhad sa použili ekonometrické modely a metóda efektívnych daňových sadzieb. Odhad vychádza zo štatistických údajov o zamestnanosti a nezamestnanosti, z odhadu priemernej mesačnej mzdy, z odhadovaného počtu detí, na ktoré sa vzťahuje schválená novela zákona o dani z príjmov (zvýšenie odpočítateľnej položky na dieťa) a z nových zákonov o štátnej a verejnej službe. Nezohľadňuje dôsledky zmien v dani z príjmov fyzických osôb, navrhovaných ministerstvom financií.    
	Vývoj dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov je nasledovný: 
									v mld Sk
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 2000	Rozpočet 
2001	Návrh 
2002	
Štátny rozpočet	24	25,7	20,9	22,9	23,4	
Podiel obcí	5,6	5,9	 6,4	6,9	7,1	
S P O L U	29,6	31,6	27,3	29,8	30,5	

	Vývoj dane z príjmov fyzických osôb z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti je nasledovný:

										v mld Sk   
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 2000	Rozpočet 
2001	Návrh 
2002	
Štátny rozpočet	5,4	4,6	4,5	4,7	4,8	

	Daň z príjmov právnických osôb sa odhaduje vo výške 19,5 mld Sk. Vychádza z vývoja platenia preddavkov v rokoch 1999, 2000 a z úhrad daňových povinností v uvedených rokoch (po zohľadnení predpokladaného objemu vratiek). 

	V roku 2000 a v 1. štvrťroku 2001 sa preddavky platili na úrovni roku 1999 s výnimkou tých právnických osôb, kde boli stanovené inak. Rast daňových príjmov v roku 2000 je výsledkom rastu ziskovosti podnikovej sféry v tomto roku, ktorý dosiahol index 160. Pokles rozpočtovaných príjmov na rok 2001 odráža zníženie sadzby dane právnických osôb zo 40 % na 29 %. 

	Vývoj dane z príjmov právnických osôb za posledné roky je nasledovný:						                                 					           v mld Sk
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 2000	Rozpočet 
2001	Návrh 
2002	
Štátny rozpočet	24,7	22	25,1	18,6	 19,5	
Podiel obcí	1,4	1	 1,2	 1,5	1,5	
S P O L U	26,1	23	26,3	20,1	21	

	Dane z príjmov vyberané zrážkou sa odhadujú na úrovni 10,0 mld Sk. Zníženie výnosu týchto daní v porovnaní s rokom 2001 (o 2,5 mld Sk) je jednorazovo ovplyvnené zdaňovaním výnosu z vyplatených dlhopisov. 

	Daň z pridanej hodnoty sa odhaduje v objeme 78,8 mld Sk. Jej výnos bol v uplynulých rokoch nasledovný (v mld Sk): 

Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 
2000	Rozpočet 
2001	Návrh 
2002	
55,3	58,9	70,6	65	78,8	

	Pri odhade sa použili metódy ekonometrických modelových vzťahov a efektívnych daňových sadzieb. Výsledky z týchto metód boli modifikované o tieto skutočnosti:
 - vrátenie nadmerných odpočtov
 - pripravovanú refundáciu DPH pri vývoze tovaru zahraničnými    fyzickými osobami vo výške cca 500,0 mil. Sk a právnickými 	   osobami (odhaduje sa taktiež vo výške cca 500 mil. Sk).

	Z hľadiska porovnania časových radov (najmä skutočnosti v roku 2000) je potrebné zdôrazniť, že vývoj v uvedenom roku (najmä v posledných troch mesiacoch) bol do značnej miery pozitívne ovplyvnený kumulovaným pôsobením vývoja kurzu koruny, cenou ropy na zahraničných trhoch a dovozom v súvislosti s otvorením obchodných reťazcov. 

		Predpokladá sa, že plnenie tejto dane v roku 2002 pozitívne ovplyvní rast vnútornej spotreby a použitie zdrojov z vyplácania dlhopisov. 
	
	Spotrebné dane sa odhadujú vo výške 30,3 mld Sk. Uvedený odhad vychádza z vývoja plnenia týchto daní v predchádzajúcich rokoch a z predpokladanej novely zákona o spotrebnej dani z vína.

	Vývoj spotrebných daní znázorňuje nasledovný graf a tabuľkový prehľad:		

	                                             v mld Sk   
Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 
2000	Rozpočet 
2001	Návrh 
2002	
23,1	25,2	28,4	28,8	30,3	

	Dane z medzinárodného obchodu a transakcií sa odhadujú vo výške 3,0 mld Sk. Zníženie výnosu týchto daní je odrazom súčasnej colnej politiky SR. Od roku 2001 vláda neuplatňuje dovoznú prirážku.

	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 
2000	Rozpočet 
2001	Návrh 
2002	
Clo	   5,2   	3,9	3,7	3,9	2,9	
Dov. prirážka	6,3	8,4	9,4	0	0	
Ostatné col.príjmy	0,1	0,2	0,1	0,2	0,1	
S P O L U	11,6	12,5	13,2	4,1	3	

	Nedaňové príjmy sa odhadujú na úrovni 20,8 mld Sk. Tvoria ich: 
	- príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku (6,1 mld Sk).
	V rámci nich sa predbežne predpokladá odvod zostávajúceho zisku NBS v objeme 3 mld Sk.

	 V nadväznosti na proces privatizácie a skutočnosť, že štát si ponecháva podiel v časti privatizovaných podnikov, navrhuje sa predložiť na rokovanie vlády návrh dividendovej politiky, t.j. návrh postupu štátu (ako jedného z vlastníkov) pri rozhodovaní o použití zisku v týchto podnikoch. Navrhuje sa tento návrh vypracovať tak, aby výnos z dividend od týchto podnikov bol vo výške minimálne 3 mld Sk. Tento výnos je už zohľadnený v kvantifikácii príjmov. 

	- administratívne a iné poplatky a platby (10,4 mld Sk).
	Patria sem poplatky správne, súdne, tržby z predaja kolkových známok a pokuty a penále. Tieto poplatky sa odhadujú vo výške 5,4 mld Sk.

	Ďalej je v sume 10,4 mld Sk premietnutý predaj štátneho majetku (licencie) v objeme 4,0 mld Sk.

	Príjem z predaja hotela Fórum sa rozpočtuje vo výške 1,0 mld Sk (pričom odhadovaný príjem nie je určujúci pri rokovaní o predaji).

	- úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov sa odhadujú vo výške 1,1 mld Sk.

	- iné nedaňové príjmy sa predpokladajú vo výške 3,1 mld Sk. 	

	Príjmy zo splácania úverov sa predpokladajú v objeme 2,3 mld Sk. Ide o návratné finančné výpomoci zo zdravotných poisťovní a zo Štátneho fondu trhovej regulácie. 

	3. Kvantifikácia schodku štátneho rozpočtu a jeho štruktúra

	Vláda sa v prijatom Vyhlásení o hospodárskej politike (Staff monitored program - ďalej "SMP") zaviazala (bod 8) k tomu, že deficit verejnej správy v roku 2002 neprekročí 3,0 - 3,5 % HDP. Takto definovaný deficit verejnej správy nezahrňuje náklady na reštrukturalizáciu bánk a výdavky na realizované štátne záruky. 

	Limit schodku verejných rozpočtov, vyplývajúci z očakávaného HDP a záväzku nepresiahnuť 3,5 % podiel schodku na HDP, je vo výške 37,5 mld Sk.

	Na základe predbežných kvantifikácií sa predpokladá, že ostatné prvky verejných rozpočtov (bez štátneho rozpočtu) by v roku 2002 mali hospodáriť so schodkom cca 0,6 mld Sk (podrobnejšie v kapitole 7). 

	Z uvedeného vyplýva, že schodok štátneho rozpočtu by v roku 2002 nemal prekročiť objem 36,5 mld Sk.

	Z vypracovaných kvantifikácií vyplýva, že medziročne by sa nemal objem schodku v absolútnom vyjadrení výraznejšie meniť. Jeho zníženie v relatívnom vyjadrení je spôsobené rastom ekonomiky.

	V rámci spracovania východísk zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 sa prikročilo ku kvantifikácii schodku štátneho rozpočtu z viacerých hľadísk:

	a. Účtovný schodok 
	Pri dodržaní stanovených zámerov by nemal prekročiť 47,6 mld Sk. Tento schodok zohľadňuje výdavky štátneho rozpočtu, vrátane výdavkov na reštrukturalizáciu bánk (ktorá v roku 2002 predstavuje 11,1 mld Sk).

	Prostriedky na reštrukturalizáciu bánk sa v roku 2002 skladajú z dvoch položiek:
	8,3 mld Sk - reštrukturalizácia bánk - väzba na 105 mld                    Sk prevzatých zlých úverov
	2,8 mld Sk - reštrukturalizácia úverového portfólia 					   Konsolidačnej banky, š.p.ú. Bratislava. 
	V ďalších etapách rozpočtových prác bude potrebné osobitne potvrdiť navrhovaný spôsob rozpočtového krytia reštrukturalizácie úverového portfólia Konsolidačnej banky.
	V súčasnej etape rozpočtových prác nie sú tieto výdavky rozpočtované, navrhuje sa ich realizácia prostredníctvom osobitného paragrafu zákona o štátnom rozpočte. Súčasne sa odporúča zvážiť alternatívny postup, aby sa prostriedky na reštrukturalizáciu Konsolidačnej banky kryli buď z prostriedkov z privatizácie, resp. aby sa prípadná úhrada tohto záväzku prostredníctvom štátneho rozpočtu súčasne zohľadnila pri rozhodovaní o výške osobitného odvodu NBS.

	Výdavky na reštrukturalizáciu bude potrebné i v roku 2002 riešiť obdobne ako v roku 2001, prostredníctvom osobitného paragrafu v zákone o štátnom rozpočte, ktorý umožní vláde zvýšiť schodok štátneho rozpočtu (uvedené zvýšenie bude predstavovať rast podielu schodku na HDP cca o 1 %).

	V roku 2001 má účtovný schodok dosiahnuť 47 mld Sk (37,2 mld Sk + 9,8 mld Sk na reštrukturalizáciu bánk). To znamená, že v absolútnom vyjadrení by v roku 2002 nemalo dôjsť k výraznejšiemu medziročnému nárastu účtovného schodku.

	Pri príprave rozpočtu na rok 2001 sa vychádzalo z toho, že úroveň účtovného schodku štátneho rozpočtu bude možné dodatočne navýšiť aj o výdavky, ktoré sa počas roka získajú z úverových zdrojov na výstavbu diaľnic (8,7 mld Sk), resp. z ďalších zámerov (0,2 mld Sk) v úhrnnom objeme 8,9 mld Sk. V nadväznosti na rozhodnutia formulované v SMP sa prijal zámer utlmiť vplyv použitia týchto zdrojov tak, aby sa neprekročil schodok verejného rozpočtu na úrovni 3,9 % predpokladanej tvorby HDP.

	b. Schodok znížený o náklady na reštrukturalizáciu bánk
	Pri dodržaní stanovených zámerov by takto definovaný schodok nemal prekročiť 36,5 mld Sk.

	Ide o kvantifikáciu schodku, vývoj ktorého sa hodnotí aj v rámci SMP. Vypočítava sa odpočítaním nákladov na reštrukturalizáciu bánk (ako sa už konštatovalo v predchádzajúcej časti, v roku 2002 sa predpokladá takto použiť 11,1 mld Sk) od účtovného schodku.

	Medziročne sa úroveň takto vyčísleného schodku v zásade nemení (v roku 2001 sa rozpočtuje na úrovni 37,2 mld Sk).

	c. Primárny schodok 

	Tento schodok vyjadruje schodok kvantifikovaný podľa predchádzajúceho bodu znížený o výdavky dlhovej služby. Výdavky dlhovej služby (znížené o výdavky na reštrukturalizáciu bánk v rozsahu 8,3 mld Sk) by mali podľa pôvodných kvantifikácií v roku 2002 dosiahnuť 27,9 mld Sk.

	V rámci dodatočných opatrení sa navrhuje túto úroveň znížiť o 300 mil. Sk s tým, že sa ešte v roku 2001 vyčlenia zdroje z privatizácie na zníženie istiny štátneho dlhu. Takýto postup však bude potrebné zohľadniť pri rozhodovaní o použití prostriedkov z privatizácie ešte v roku 2001 (podrobnejšie v podkapitole 4.7). Po realizácii tohto opatrenia výdavky štátneho dlhu budú dosahovať 27,6 mld Sk (tento objem je zapracovaný aj v predložených kvantifikáciách).

	Primárny schodok by tak v roku 2002 dosiahol 8,9 mld Sk (t.j. 36,5 mld Sk - 27,6 mld Sk). V roku 2001 má dosiahnuť primárny schodok 13,6 mld Sk. To znamená, že v roku 2002 by sa v medziročnom porovnaní primárny schodok znížil nielen z hľadiska relatívneho, ale aj absolútneho vyjadrenia. 

	d. Schodok z bežného hospodárenia
	Tento schodok štátneho rozpočtu vyjadruje, ako sa na tvorbe schodku zníženého o náklady na reštrukturalizáciu bánk (bod b) podieľajú bežné výdavky. To znamená, že s tvorbou príjmov sa porovnávajú len bežné výdavky, pričom kapitálové výdavky v širokom zmysle slova (t.j. aj po započítaní transferov smerujúcich na investície) sa nezohľadňujú.

	Tento prístup ku kvantifikácii schodku vyjadruje, ako sa na jeho tvorbe podieľa bežná spotreba štátu - vyjadrená v čerpaní bežných výdavkov. V trhových ekonomikách sa uplatňuje tzv. "zlaté pravidlo", podľa ktorého by výška schodku nemala prevýšiť výdavky investičného charakteru.

	V pripravovanej novele zákona o rozpočtových pravidlách sa vo vzťahu k rozpočtom obcí a miest navrhuje, aby rozpočet bežných výdavkov bol vyrovnaný a iba v prípade investovania bude možné, aby bol schodkový. Je záujem sledovať dodržiavanie uvedeného pravidla aj na úrovni štátneho rozpočtu.

	Kapitálové výdavky štátneho rozpočtu v širokom zmysle slova predstavujú v súčasných kvantifikáciách 35,3 mld Sk. V rámci nich sa rozpočtujú:
	- kapitálové výdavky na úrovni 13,6 mld Sk (v metodike, ktorá je porovnateľná s rokom 2001). V porovnaní s rokom 2001 to predstavuje absolútny nárast o 121,3 mil. Sk, t.j. o 1,0 % (v tejto sume sú zohľadnené i kapitálové výdavky podnikateľským subjektom v kapitole ministerstva pôdohospodárstva v objeme 2 mld Sk, z toho na obstaranie strojov, prístrojov a zariadení pre agrokomplex 1,0 mld Sk),
	- predpokladaný vplyv transformovaných štátnych fondov v sume 10,4 mld Sk (z toho 8,5 mld Sk na výstavbu diaľnic),
	- výdavky na premostenie Dunaja - Most Košická v sume 0,7 mld Sk,
	- kapitálové výdavky, ktoré sa navrhujú rozpočtovať v kapitole VPS v objeme 4,4 mld Sk (napr. dotácie do obcí, spolufinancovanie EÚ, priemyselné parky a priemyselné zóny),
	- výdavky v kapitole ministerstva obrany v sume 2,0 mld Sk (rozpočtované z hľadiska špecifického postupu v rámci bežných výdavkov v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách),
	- bežný transfer do Štátneho fondu rozvoja bývania v sume 2,7 mld Sk,
	- bežný transfer na podporu rozvoja bytovej výstavby v sume 1,5 mld Sk. 

	Schodok bežného hospodárenia (po zohľadnení kapitálových výdavkov v objeme 35,3 mld Sk) predstavuje 1,7 mld Sk. V porovnaní s rokom 2001 je vývoj schodku z bežného hospodárenia ovplyvnený transformáciou štátnych fondov. Avšak aj po zohľadnení tohto faktora možno konštatovať, že objem kapitálových výdakov v širšom slova zmysle sa medziročne zásadnejšie nezmenil. Z hľadiska výšky schodku bežného hospodárenia Slovenská republika takmer dodržiava "zlaté pravidlo" rozpočtového hospodárenia.

	4. Výdavky štátneho rozpočtu

	4.1. Objem celkových výdavkov štátneho rozpočtu

	Po kvantifikácii príjmov na úrovni 200,0 mld Sk a schodku štátneho rozpočtu 36,5 mld Sk, sa vytvára priestor na rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu na úrovni 236,5 mld Sk. Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2001 sa rozpočtovali v objeme 217,8 mld Sk. To znamená, že v porovnaní s rozpočtom na rok 2001 sa vytvára v roku 2002 priestor pre rast výdavkov v objeme 18,7 mld Sk, resp. nárast indexom 108,6.

	Medziročné porovnanie objemu výdavkov je do istej miery skreslené tým, že v návrhu rozpočtu na rok 2002 sa ako súčasť výdavkov štátneho rozpočtu rozpočtujú výdavky, predtým rozpočtované a realizované prostredníctvom štátnych fondov. Súčasne s transformáciou fondov sa do štátneho rozpočtu premietli i úvery čerpané na výstavbu diaľnic, ktoré sa v rokoch 2000 a 2001 zohľadnili v plnení štátneho rozpočtu až následne, t.j. nerozpočtovali sa v základni výdavkov, ani v schodku štátneho rozpočtu, ale v rozpočtoch fondov.

	V roku 2001 sa prijalo rozhodnutie, že výdavky na výstavbu diaľnic (v objeme 8,7 mld Sk) sa budú uvoľňovať len v rámci schodku verejného rozpočtu do výšky 3,9 % HDP. V súčasnosti ešte nie je jednoznačne definované, či sa v roku 2001 takýto priestor na čerpanie úverov na výstavbu diaľnic vytvorí:
	- zvýšenými príjmami (ktorých použitie je v nadväznosti na prijatie SMP výrazne obmedzené)
	- úsporou výdavkov (pričom efekt viazania výdavkov v roku 2001 sa už do istej miery využil navýšením zdrojov na NP PRENAME v objeme 470 mil. Sk), alebo
	- vyššou, než predpokladanou tvorbou HDP, 
alebo kombinovaným uplatnením všetkých uvedených možností.

	Pri rozpočtovaní výdavkov štátneho rozpočtu bolo potrebné dôsledne sledovať, aby sa viaceré aktivity, na ktoré sa v roku 2000 či 2001 jednorazovo vyčlenili zdroje z privatizácie, nestali automaticky súčasťou základne štátneho rozpočtu. Na túto skutočnosť upozorňovalo ministerstvo financií už pri rozhodovaní o použití týchto zdrojov.

	Prehľad rozhodujúcich výdavkových titulov, ktorých realizácia medziročne najvýraznejšie zvyšuje tlak na rozpočtovanie výdavkov, je obsiahnutý v nasledovných kapitolách.

	Štruktúru výdavkov na rok 2002 z pohľadu funkčnej klasifikácie bude možné spracovať až po zohľadnení rozhodnutia vlády o definitívnom smerovaní výdavkov na priority vlády a následnom predložení podrobných rozpočtov zo strany správcov rozpočtových kapitol. Porovnanie vývoja štruktúry výdavkov z hľadiska funkčnej klasifikácie za roky 1999, 2000 a 2001 je nasledovné:

Názov oddielu	Schvál.rozp.	% 	Schvál.rozp.	% 	Schvál.rozp.	% 	
 	 1999	 	 2000	 	 2001	 	
01 - Všeobecné verejné služby	36 961,9	19	41 254,4	20,4	42 361,1	19,5	
02 - Obrana	13 638,7	7	14 457,9	7,2	17 240,7	7,9	
03 - Verejný poriadok a bezpečnosť	16 736,3	8,6	17 028,4	8,4	19 026,9	8,7	
04 - Ekonomická oblasť	35 590,7	18,3	32 544,4	16,1	32 057,6	14,7	
05 - Ochrana životného prostredia	 794,6	0,4	768,8	0,4	1 001,0	0,5	
06 - Bývanie a občianska vybavenosť	4 967,3	2,5	7 257,2	3,6	8 802,2	4	
07 - Zdravotníctvo	14 719,7	7,6	14 743,1	7,3	17 015,0	7,8	
08 - Rekreácia, kultúra a náboženstvo	5 032,1	2,6	5 552,6	2,8	5 804,4	2,7	
09 - Vzdelávanie	32 284,4	16,6	31 438,6	15,6	33 881,6	15,6	
10 - Sociálne zabezpečenie	34 174,3	17,5	36 763,5	18,2	40 574,0	18,6	
S P O L U	194 900,0	 	201 808,9	 	217 764,5	 	

	4.2. Rozpočtovanie obligatórnych výdavkov

	Ako jeden z nových prvkov prístupu k zostaveniu návrhu štátneho rozpočtu a najmä rozpočtovaniu výdavkov je výraznejšie zohľadnenie obligatórnosti výdavkov, t.j. prioritné zohľadnenie tých, ktorých poskytovanie je vo väčšine prípadov nárokové, resp. podmienené zákonmi. Informácia o postupe pri definovaní okruhu obligatórnych výdavkov tvorí prílohu tohto materiálu.

	Obligatórne výdavky v rozpočte na rok 2001 predstavovali 159,6 mld Sk, t.j. 74 % z celkových výdavkov. 

	V roku 2002 sa navrhujú obligatórne výdavky na základe zohľadnenia tendencií súčasného vývoja a možností štátneho rozpočtu rozpočtovať v objeme 164,5 mld Sk. Medziročne to predstavuje nárast o 4,9 mld Sk.  

	Na 	medziročnom náraste obligatórnych výdavkov sa podieľajú najmä nasledovné tituly:

nový zákon o štátnej a verejnej
službe a zákon o Hasičskom a 
záchrannom zbore (mzdy vrátane poistného)
- za predpokladu účinnosti zákona
od 1.7.2002							+  2,9 mld Sk

kapitola Štátny dlh	     				+  4,0 mld Sk

sociálne dávky							+  1,5 mld Sk

celoročné premietnutie valorizácie
platov z roku 2001 (vr. poistného)		     +  1,3 mld Sk

parlamentné voľby						+  0,5 mld Sk

príspevky polit. stranám					+  0,3 mld Sk

	Medziročné porovnanie objemu obligatórnych výdavkov do istej miery skresľuje zníženie objemu týchto výdavkov v roku 2002 v kapitole ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií. Vyplýva z transformácie Štátneho fondu cestného hospodárstva do štátneho rozpočtu (3,8 mld Sk - splácanie záväzkov z prevzatých úverov na financovanie výstavby diaľnic) a z návrhu na zabezpečenie zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme z privatizačných zdrojov. 

	Základnú štruktúru obligatórnych výdavkov vyjadruje nasledovný graf:

	Dodržanie schodku na únosnej úrovni, vytvorenie priestoru na realizáciu ďalších priorít vlády a zabezpečenie zdrojov na chod organizácií si vyžiadali utlmenie viacerých pôvodných požiadaviek na čerpanie obligatórnych výdavkov a súčasne formuláciu opatrení na ich redukciu.

	4.3. Prístup k rozpočtovaniu rozhodujúcich obligatórnych výdavkov 

	K rozpočtovaniu vybraných výdavkových položiek obligatórneho charakteru sa pristupovalo nasledovne:

	a. Rozpočtovanie výdavkov na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania. 

	Celoročné premietnutie valorizácie miezd vrátane poistného (realizovaných v roku 2001) si vyžiada medziročné navýšenie výdavkov o 1,3 mld Sk. 
 
	Jedným z najvýznamnejších rozhodnutí s vplyvom na rozpočtovanie výdavkov v roku 2002 je rozsah a najmä termín prijatia zákonov o štátnej službe, verejnej službe a o Hasičskom a záchrannom zbore. Uplatnenie týchto zákonov od 1.1.2002 by si v roku 2002 vyžiadalo medziročné zvýšenie výdavkov o 5,8 mld Sk.

	Rozpočtové práce ukázali, že realizácia uvedených zákonov v týchto parametroch v zásade ohrozuje neprekročenie stanovenej úrovne schodku, resp. vytvára mimoriadne napätie pri rozpočtovaní ostatných výdavkov. Preto sa navrhuje posunúť termín účinnosti zákonov o štátnej službe, verejnej službe a o Hasičskom a záchrannom zbore od 1. júla 2002 s tým, že sa ponechá súčasné znenie návrhu zákonov, čo by zabezpečilo zníženie pôvodných nárokov na výdavky v roku 2002 o 2,9 mld Sk.

	Ak sa ako priorita posúdi dodatočné zvýšenie platových taríf pre pedagogických zamestnancov vrátane vedecko - výskumných zamestnancov, bude potrebné uvedené výdavky rozpočtovať v rámci tzv. prioritných výdavkov. Pritom je však nutné vziať do úvahy, že to založí mimoriadne zložité podmienky pre zostavenie návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. Pri realizácii novo navrhovanej stupnice platových taríf pre pedagogických a vedeckovýskumných zamestnancov (horná hranica 18 300,- Sk) by si oproti rozpočtovaným prostriedkom vyžiadalo naviac výdavky vo výške 745,8 mil. Sk, v tom mzdy a platy 541,4 mil. Sk (pri termíne účinnosti od 1.7.2002). Ako ďalšia alternatíva prichádza do úvahy zvýšenie osobných príplatkov o 7 % pri zachovaní vládou schválenej stupnice platových taríf pre pedagogických zamestnancov (horná hranica 17 000,-Sk).

	Z legislatívneho hľadiska uplatnenie realizácie zákona o verejnej službe napr. len pre pedagogických zamestnancov v odlišnom termíne nie je v podstate realizovateľné.

	V návrhu limitov výdavkov rozpočtových kapitol (kapitola č. 8) je okrem výdavkov rozpočtovaných v kapitole Všeobecná pokladničná správa premietnuté uplatnenie zákona o štátnej a verejnej službe (za rozpočtové organizácie) s účinnosťou od 1.7.2002 v rozsahu, v akom ho obsahujú príslušné vládne návrhy. Súčasne sú v rozpočtových kapitolách premietnuté zmeny vyplývajúce z auditu v rozsahu návrhov rezortov, transformácia štátnych fondov, zmeny vyplývajúce z rozhodnutia vlády SR, resp. Národnej rady SR a zmeny vyplývajúce z realizácie miery vyučovacej povinnosti učiteľov a povinnosti výchovnej práce ostatných pedagogických pracovníkov. 

	Pre vojenské a bezpečnostné zložky sa neuvažuje s valorizáciou. Súčasne sa pre bezpečnostné zložky neuvažuje s vyplatením 14. platu. Pre vojenské zložky sa uvažuje s vyplatením ďalšieho služobného príjmu vo výške 50 % nároku za 1. polrok a vo výške 50 % nároku za 2. polrok. V prípade, že by sa rozhodlo o realizácii ďalšieho platu pre ozbrojené zložky, resp. druhej polovice ďalšieho služobného príjmu pre vojenské zložky, bolo by potrebné nad rámec rozpočtovaných výdavkov zabezpečiť finančné prostriedky vo výške 1 244 mil. Sk, v tom na mzdy a platy 915 mil. Sk. 

	b. Celkové výdavky kapitoly Štátny dlh (viažuce sa na výpočet účtovného schodku) sa oproti roku 2001 zvyšujú o 12,7 mld Sk, t.j. na 36,3 mld Sk. 

	Zvýšenie ovplyvňuje najmä vydanie dlhopisov na reštrukturalizáciu bánk vo výške 105 mld Sk, čo pri predpokladanej 8 % úrokovej sadzbe by si vyžiadalo 8,3 mld Sk. Výdavky kapitoly Štátny dlh vynaložené na reštrukturalizáciu bánk sa posudzujú osobitne. Preto by bez prijatia dodatočných opatrení bolo nevyhnutné rozpočtovať výdavky tejto kapitoly na úrovni 27,9 mld Sk (čo by predstavovalo medziročný rast o 4,3 mld Sk). Zvýšenie je spôsobené prevzatím záväzkov od Štátneho fondu cestného hospodárstva (2,5 mld Sk), zvýšením splácania úrokov zo štátnych dlhopisov (0,6 mld Sk) a vyšším splácaním úrokov zo štátnych pokladničných poukážok (1,2 mld Sk).

	Pri rozpočtovaní výdavkov kapitoly Štátny dlh ministerstvo financií zvažovalo viaceré možnosti ich redukcie (napr. rýchlejšie splatenie istiny).
	V roku 2002 je splatná istina zo štátnych dlhopisov v sume 32,4 mld Sk. V prípade, ak táto nebude môcť byť splatená prostriedkami z privatizácie, budú musieť na ňu byť vydané dlhopisy, z ktorých úroky budú splatné až v nasledujúcich rokoch. To znamená, že splatenie istiny prostriedkami z privatizácie bude znamenať úsporu v štátnom rozpočte až v roku 2003, pretože na jej splatenie nebudú musieť byť vydané ďalšie dlhopisy. Splatenie istiny v roku 2002, či už z prostriedkov z privatizácie, alebo vydaním štátnych dlhopisov, neovplyvní výdavky štátneho rozpočtu v roku 2002.

	V návrhu kapitoly Štátny dlh na rok 2002 je už premietnuté zníženie výdavkov o 300 mil. Sk z titulu zohľadnenia návrhu použiť prostriedky z privatizácie ešte v roku 2001 na úhradu splátok zahraničných úverov v rozsahu cca 3 mld Sk. Po zohľadnení realizácie uvedeného opatrenia sa výdavky kapitoly Štátny dlh rozpočtujú v objeme 27,6 mld Sk.

	c. Výdavky na sociálne dávky sa navrhujú na rok 2002 rozpočtovať na úrovni 13,9 mld Sk (čo je viac o 1,5 mld Sk v porovnaní s rozpočtom na rok 2001). 

	MPSVR SR signalizuje riziko prekročenia rozpočtovaných výdavkov na dávky sociálnej pomoci, peňažné príspevky na kompenzáciu a štátne sociálne dávky v roku 2001 v objeme cca 5 mld Sk, čo by predstavovalo čerpanie týchto výdavkov v celkovom objeme 17,4 mld Sk. To by znamenalo, že aj pri medziročnom navýšení týchto výdavkov o 1,5 mld Sk by v roku 2002 riziko ich prekročenia predstavovalo (bez prijatia skutočne efektívnych opatrení) cca 3,5 mld Sk.

	d. Na financovanie zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme v zmysle uznesenia vlády SR č. 544/1999 k návrhu ekonomickej stabilizácie a transformácie ŽSR sa predpokladalo vyčleniť 4,5 mld Sk (v roku 2001 sa rozpočtuje 2,9 mld Sk), čo by znamenalo nárast výdavkov štátneho rozpočtu o 1,6 mld Sk.  
	
	Navrhuje sa vyčleniť časť príjmov z privatizácie na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme (riešenie záväzkov z minulých rokov) v rozsahu cca 2 mld Sk. Tým sa v rámci rozpočtu vyčleňujú výdavky na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme v rozsahu 2,0 mld Sk, pričom ďalšie 2,0 mld Sk sa majú zabezpečiť z privatizačných zdrojov (spolu 4 mld Sk).

	e. Výška štátom plateného poistného do zdravotných poisťovní a Sociálnej poisťovne sa na rok 2002 v porovnaní s rozpočtom na rok 2001 neodporúča zmeniť. 

	f. Ponechanie súčasných podmienok stavebného sporenia by znamenalo, že výdavky na štátnu prémiu by v absolútnom vyjadrení medziročne vzrástli o 0,8 mld Sk a vyžiadali by si rozpočtovať 2,8 mld Sk.

	Navrhuje sa zmeniť výška štátnej prémie (v zákone o štátnom rozpočte na rok 2002), resp. znížiť výšku ročného vkladu pre poskytnutie štátnej prémie (zákon č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení), aby výdavky na štátnu prémiu v roku 2002 predstavovali maximálne 2,0 mld Sk, čo je v zásade na úrovni rozpočtu na rok 2001. Dynamizácia stavebného sporenia v závere roka 2000 ukazuje, že tento nástroj podpory bytovej výstavby sa často používa ako kompenzátor poklesu úrokových sadzieb na trhu. 

	g. Ministerstvo financií do okruhu obligatórnych výdavkov zaradilo i výdavky na energie, vodu a komunikácie - položka 632 rozpočtovej klasifikácie (v objeme 6,8 mld Sk). Ich použitie nie je síce podmienené zákonnou normou, ale pre chod organizácií sú nevyhnutné a vzhľadom na cenový nárast týchto služieb nie je opodstatnené predpokladať v tejto oblasti výraznejšie možnosti úspor a teda variabilnosť pri rozpočtovaní. Ministerstvo financií navrhuje v tejto položke čiastočne zohľadniť premietnutie inflácie predovšetkým v rozpočtoch krajských a okresných úradov (o 180 mil. Sk). V ostatných kapitolách sa vytvára priestor pre zabezpečenie týchto výdavkov v zásade na úrovni rozpočtu na rok 2001. 

	4.4.	Rozpočtovanie výdavkov fakultatívneho charakteru

	Vymedzenie obligatórnych výdavkov neznamená, že ostatné výdavky (fakultatívneho charakteru) sú pre rozpočtové kapitoly bezvýznamné. Avšak pre vládu, resp. správcov rozpočtových kapitol sa pri rozpočtovaní fakultatívnych výdavkov vytvára väčší priestor pre rozhodovanie, premietnutie priorít, či realizáciu opatrení na ich utlmenie.

	V roku 2001 sa tieto výdavky rozpočtovali v objeme 58,2 mld Sk. 

	V roku 2002 sa pri dodržaní hranice celkových výdavkov na úrovni 236,5 mld Sk a rozpočtovaní obligatórnych výdavkov na úrovni 164,5 mld Sk vytvára priestor pre fakultatívne výdavky v objeme 72,0 mld Sk. 

	O tom, aký definitívny priestor sa vytvorí pre rozpočtovanie fakultatívnych výdavkov, rozhodne v podstatnej miere realizácia opatrení s dopadom na obligatórne výdavky.
								
	Rozdelenie fakultatívnych výdavkov medzi rozpočtové kapitoly je podmienené viacerými realizovanými projektami a je jedným z najnáročnejších procesov v rámci rozpočtových prác.

	Z celkového objemu fakultatívnych výdavkov sa navrhuje:
	- časť v objeme 39,8 mld Sk rozdeliť priamo do rozpočtov kapitol na činnosť organizácií,
 	- časť v objeme 32,3 mld Sk vyčleniť na priority.

	a. výdavky na činnosť organizácií
	
	Tieto výdavky vyjadrujú časť objemu tovarov a služieb, časť bežných transferov, kapitálové výdavky a niektoré ďalšie výdavky na bezprostredný chod a činnosť organizácií. Pri kvantifikácií týchto výdavkov sa zohľadňovali špecifiká vybraného okruhu kapitol. 

	Správcom rozpočtových kapitol sa tieto výdavky po prijatí limitov určia v agregovanej forme. Z toho vyplýva, že bude na rozhodnutí správcu rozpočtovej kapitoly, aké konkrétne rozdelenie týchto prostriedkov navrhne na tovary a ďalšie služby, príspevky príspevkovým organizáciám, občianskym združeniam a na iné výdavky. 

	Zachovanie funkčnosti rozpočtových kapitol pri dodržaní vymedzeného objemu týchto výdavkov si vyžiada realizovať z ich úrovne zásadné opatrenia.

	Kapitálové výdavky (bez infraštrukturálnych projektov) sa rozpočtujú v rovnakom objeme ako v roku 2001 a zabezpečuje sa nimi potreba na rozostavaných stavbách v priemere na cca 49,6 %.

	b. fakultatívne výdavky rozpočtované na realizáciu priorít 

	Na tieto priority sa navrhuje vyčleniť 32,3 mld Sk.

	Z toho na rozhodujúce priority vlády sa navrhujú rozpočtovať výdavky v objeme 18,0 mld Sk.

	Na realizáciu vybraných priorít rezortov sa na rozhodnutie navrhuje vyčleniť 14,3 mld Sk. 
	
	Ministerstvo financií pri vyčlenení okruhu priorít zdôrazňuje, že špecifikovalo najmä tie, pri ktorých je potrebné osobitné rozhodnutie vlády (týkajúce sa vybraného okruhu dotácií a smerovaní zdrojov z transformovaných štátnych fondov). Zdroje na tieto priority sa v prevažnej miere vyčleňujú z pôvodných rozpočtov rozpočtových kapitol. Z uvedeného vyplýva, že uvedený zoznam zďaleka nevyjadruje všetky priority, ktoré budú kapitoly v roku 2002 zabezpečovať. Vláda môže v rámci prerokovávania východísk prehodnotiť rozpočtové krytie aj ďalších priorít.

	Prehľad priorít je špecifikovaný v kapitole č.5. 

	4.5. Vzťahy štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí v roku 2002

	Relatívne samostatný okruh rozpočtových prác predstavuje definovanie vzťahov medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami obcí. S cieľom poskytnúť komplexný pohľad na tieto vzťahy táto kapitola okrem rozpočtovaní dotácii informuje aj o návrhu na postup pri podielových daniach. 

	Finančné transfery zo štátneho rozpočtu do rozpočtov obcí sa navrhujú v celkovej sume 2 518,5 mil. Sk, čo je viac o 126,0 mil. Sk, t.j. o 5,3 %.

	V predloženom návrhu sa uvažuje s 8,0 % nárastom dotácií na zabezpečenie mestskej verejnej dopravy a výdavkov na dokončovanie objektov základných škôl a ich technickej vybavenosti v rámci bývalej KBV. Neuvažuje sa s nárastom dotácií na zabezpečenie výkonu samosprávnych funkcií obcí z dôvodu, že v roku 2001 tieto vzrástli oproti roku 2000 takmer o 30,0 %. 

	Výška finančných prostriedkov z výťažku z lotérií a iných podobných hier sa navrhuje v sume 122,5 mil. Sk, ktoré budú smerovať na zabezpečenie úloh najmä v oblasti školstva, na dokončovanie objektov základných škôl rozostavaných v rámci bývalej KBV, na obnovu národných kultúrnych pamiatok a do sociálnej oblasti.   

	Podiely na výnosoch republikových daní sa navrhujú v celkovej sume 9 488,0 mil. Sk, čo je oproti rozpočtovému zámeru na rok 2001 viac o 250,0 mil. Sk. Uvedenou sumou sa štátny rozpočet čiastočne podieľa na finančnej potrebe obcí z titulu účinnosti zákona o verejnej službe. Pripomíname, že finančné dôsledky z titulu uplatnenia zákona o verejnej službe sú v návrhu zahrnuté v polročnom vyjadrení. 

	Podstatná časť z nárastu podielových daní (184,0 mil. Sk) sa navrhuje smerovať do dani z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov. Obdobne ako v roku 2001, celý vplyv novely zákona o dani z príjmov (zvýšenie odpočítateľnej poločky na dieťa) odhadovaný vo výške cca 1,1 mld Sk znáša štátny rozpočet a neprenáša sa na rozpočty obcí. 	

	 Podiel na výnose dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov (7 074,0 mil. Sk) sa aj v roku 2002 navrhuje určiť absolútnou sumou. 

	Pri rozpočtovaní podielu na výnose dane z príjmov právnických osôb sa navrhuje navýšenie oproti roku 2001 o 66,0 mil. Sk. Aj naďalej sa táto daň bude rozdeľovať doterajším spôsobom, a to časť podľa počtu obyvateľov a časť podľa sídla daňovníka.

	Podiel na výnose cestnej dane sa rozpočtuje vo výške 890,0 mil. Sk. Výnos tejto dane vyberanej daňovými úradmi s územnou pôsobnosťou pre hlavné mesto Slovenska Bratislavu a pre mesto Košice sa navrhuje deliť v pomere 60,0 % pre uvedené mestá a 40,0 % pre štátny rozpočet. Pre ostatné obce sa navrhuje zachovať delenie v pomere 40,0 % pre obce a 60,0 % pre štátny rozpočet. 
	    
	Okrem uvedených finančných vzťahov štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí, Ministerstvo financií SR vytvára podmienky na ďalšie posilnenie vlastnej príjmovej základne obcí, a to novým zákonom o dani z nehnuteľností, kde sa predpokladá možnosť zvýšenia príjmov obcí o 1,0 mld Sk. 

    Uvedený návrh finančných vzťahov je predložený v metodike a organizácii roku 2001; teda nezahŕňa finančné transfery vyplývajúce z presunu kompetencií v rámci reformy verejnej správy. Kvantifikáciu uvedených potrieb, ako aj ich premietnutie do finančných vzťahov územných samospráv na rok 2002, sa bude zabezpečovať v ďalšej etape rozpočtových prác, nadväzne na definitívne určenie rozsahu prenesených kompetencií. 

	4.6. Vládne úvery 

	Vládou SR prevzaté úvery sa v roku 2002 navrhujú zapracovať vo výške ich predpokladaného použitia priamo do výdavkov príslušných rozpočtových kapitol (okrem výdavkov na reštrukturalizáciu bánk). To znamená, že už vo fáze zostavenia rozpočtu sa premietajú tieto výdavky aj v schodku štátneho rozpočtu. 		

	Neuplatní sa prax z rokov 2000 a 2001, keď § 12 zákona o štátnom rozpočte umožňoval dodatočne prekročiť schodok štátneho rozpočtu o výšku prevzatých a čerpaných súm vládnych úverov.

	Prostredníctvom obdobného paragrafu sa však v rámci zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 vláde umožní prevziať nové úvery (podpísať úverové zmluvy) a vydať štátne dlhopisy na financovanie diaľnic a na financovanie reštrukturalizácie bánk.

	V roku 2002 charakter pokračujúcich úverov majú úvery:
	- ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií na projekt budovania diaľnic (v objeme 8 500 mil. Sk),
	- ministerstva kultúry na Multifunkčné a knižničné centrum UK v Bratislave (v objeme 75 mil. Sk),
	- ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny na projekt riadenia sociálnych dávok (rozpočtovaných v kapitole VPS v objeme cca 350 mil. Sk).

	Celkovo tieto úvery a potreba vydania štátnych dlhopisov predstavujú 8,9 mld Sk a sú už premietnuté vo výdavkoch kapitol štátneho rozpočtu, resp. kapitoly VPS (príloha). 

	Okrem uvedených úverov, ktoré boli dohodnuté v minulých rokoch, navrhujú jednotlivé rezorty v roku 2002 prevziať nové vládne úvery od Rozvojovej banky Rady Európy:
	- pre zdravotníctvo v celkovej sume 961 mil. Sk (čerpanie v roku 2002 v sume 457 mil. Sk), 
	- pre krajské úrady 591 mil. Sk (v roku 2002 čerpanie 2l3 mil. Sk).

	Tieto požiadavky nie sú v predložených kvantifikáciách východísk zostavenia návrhu štátneho rozpočtu zohľadnené. Vzhľadom na to, že prevzatie vládneho úveru s následným čerpaním by zvyšovalo schodok štátneho rozpočtu, navrhuje sa v rámci uznesenia vlády zaviazať rezorty nerokovať o prevzatí úverov bez predchádzajúceho súhlasu MF SR. Prevzatie nových úverov bude môcť byť iba v rámci vládou (Národnou radou SR) schválených výdavkových limitov jednotlivých kapitol.

	Rozpočtové kapitoly ďalej navrhujú na spolufinancovanie projektov ISPA od Európskej investičnej banky prevziať v roku 2002 úvery:
	- pre ministerstvo životného prostredia 865,5 mil. Sk (distribúciu zdrojov z úveru by mala zabezpečovať SZRB) najmä na financovanie čističiek odpadových vôd;
	Vzhľadom na charakter týchto projektov (najmä čističky odpadových vôd vo vlastníctve obcí a miest) a navrhovanú štátnu záruku za tento úver je potrebné doriešiť otázku návratnosti týchto úverov bez vzniku rizika na štátny rozpočet v ďalších rokoch.

	- pre ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií 260 mil. Sk na financovanie diaľnic; 
	Vzhľadom na navrhované podpísanie úverovej zmluvy s EIB na spolufinancovanie diaľnic v roku 2002 a čerpanie tranže 260 mil. Sk bude potrebné túto sumu čerpať len v rámci stanoveného limitu na financovanie diaľnic, čo znamená zníženie objemu vydania štátnych dlhopisov na tento účel.

	Pri rozhodovaní o prevzatí úverov od Európskej investičnej banky bude potrebné rešpektovať vyššie uvedené postupy tak, aby nevyvolávali požiadavky na štátny rozpočet. 

	4.7. Memorandová položka a návrh na použitie zdrojov z privatizácie

	Navrhuje sa, aby sa v roku 2002 použili na plnenie vybraných úloh prostriedky z privatizácie (v súlade so stanovenými zásadami ich použitia).

	 Navrhuje sa formou memorandovej položky opätovne použiť časť týchto prostriedkov na realizáciu štátnych záruk. V roku 2002 sú splatné štátne záruky v objeme cca 20,0 mld Sk, z toho takmer 100 % riziko realizácie je pri štátnych zárukách v objeme cca 14 mld Sk. V súčasných kvantifikáciách výdavkov štátneho rozpočtu sa s týmito prostriedkami neuvažuje, t.j. predpokladá sa ich krytie z príjmov z privatizácie.

	Ako sa už v predchádzajúcich kapitolách konštatovalo, okrem uvedenej memorandovej položky sa navrhuje v roku 2002 financovať aj ďalšie vybrané potreby prostriedkami z privatizácie. Z charakteru týchto potrieb vyplýva, že ide o tituly spojené s riešením starých dlhov, resp. reštrukturalizáciou bánk. To znamená, že sa nezapočítavajú do schodku štátneho rozpočtu, ako ho hodnotia medzinárodné inštitúcie (napr. Medzinárodný menový fond). 

	Navrhujú sa vyčleniť zdroje z privatizácie na zníženie istiny štátneho dlhu ešte v roku 2001. Ak by sa takto použili ešte v roku 2001 zdroje na splatenie istiny štátneho dlhu, resp. úhradu splátok zahraničných úverov v rozsahu cca 3 mld Sk, znížili by sa výdavky kapitoly Štátny dlh v roku 2002 o 300 mil. Sk. Realizácia tohto návrhu je už premietnutá v kvantifikácii výdavkov kapitoly Štátny dlh.

	Navrhuje sa vyčleniť časť príjmov z privatizácie i na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme (riešenie záväzkov z minulých rokov) v rozsahu cca 2,0 mld Sk. V rámci rozpočtu sa navrhujú vyčleniť na výdavky na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme v rozsahu 2,0 mld Sk, čo spolu predstavuje 4,0 mld Sk.

	Spolu na uvedené tri účely sa navrhuje vyčleniť 19 mld Sk.

	V roku 2002 nad rámec uvedeného navrhujeme vyčleniť ďalšie zdroje z privatizácie na zníženie štátneho dlhu. To sa priaznivo odrazí na dlhovej službe v roku 2003 a nasledujúcich rokoch. 

	Použitie zdrojov z privatizácie, ktoré sa majú v roku 2001 získať predajom časti Slovenského plynárenského priemyslu, sa odsúva na záver roka. Preto sa navrhuje v rámci rozpočtových prác zvážiť prehodnotenie rozdelenia najmä tých prostriedkov, ktoré majú smerovať na reformy a rozvojové programy (v rozsahu 1,1 mld Sk). Ak sa ukáže, že aktuálnejšie poznatky o potrebách a možnostiach ekonomiky umožnia efektívnejšie využiť tieto zdroje, prehodnotenie bude opodstatnené a možno vytvorí priestor aj pre krytie niektorých v súčasnosti neriešených potrieb.

	Takýto postup by však musel byť v súlade so zámerom použiť zdroje z privatizácie tak, aby nezvyšovali schodok verejných financií.

	Už v rámci rozpočtu na rok 2001 sa prijala zásada, (potvrdená aj v SMP), že prostriedky z privatizácie na reformy a rozvojové programy sa v roku 2001 použijú len v prípade, že sa fiškálny deficit v roku 2001 udrží na úrovni 3,9 % HDP. Vzhľadom na skutočnosť, že len v rámci tohto limitu bude potrebné realizovať i výdavky na výstavbu diaľnic a ďalšie projekty v objeme 8,9 mld Sk (pôvodne sa predpokladalo použitie týchto prostriedkov nad limit 3,9 %), je možnosť použitia zdrojov z privatizácie na rozvojové projekty v roku 2001 značne obmedzená.

	4.8. Vplyv transformácie štátnych fondov na parametre štátneho rozpočtu na rok 2002

	V roku 2001 by mali štátne fondy v úhrne hospodáriť s prebytkom 2,7 mld Sk. Z toho 9 fondov, ktoré sa majú transformovať do štátneho rozpočtu, by malo v roku 2001 v súhrne hospodáriť s prebytkom 173,3 mil. Sk. 
	Štátny fond trhovej regulácie sa netransformuje do štátneho rozpočtu, ale na agentúru, preto jeho hospodárenie nie je v týchto kvantifikáciách zohľadnené. Výsledky tohto fondu budú však naďalej vplývať na celkový výsledok verejného rozpočtu.

	V roku 2002 by mala transformácia 9 štátnych fondov do štátneho rozpočtu zvýšiť jeho príjmy o 5,5 mld Sk. 

	Definitívne rozdelenie výdavkov na programy, ktoré sa budú zabezpečovať trasformovanými štátnymi fondami, podlieha rozhodnutiu vlády v rámci priorít vlády, resp. rezortov. 

	Preto možno zatiaľ len predbežne kvantifikovať, že výdavkovú stránku rozpočtu by mala transformácia 9 fondov navýšiť v absolútnom vyjadrení o 14,2 mld Sk, čo by bolo v porovnaní s transferom do týchto štátnych fondov rozpočtovaným v roku 2001 v objeme 5,9 mld Sk viac o 8,3 mld Sk. 

	V týchto transferoch sa rozpočtujú výdavky tak obligatórneho, ako i fakultatívneho charakteru. 

	Dodržanie uvedených relácií by spôsobilo, že transformácia 9 štátnych fondov by zhoršila výsledky hospodárenia štátneho rozpočtu v roku 2002 o 2,8 mld Sk. 

	Okrem toho majú príslušní správcovia rozpočtových kapitol v rámci auditu hospodárenia štátnych fondov vykonať i kvantifikáciu a klasifikáciu pohľadávok, ktoré vznikli poskytnutím pôžičiek, úverov a garancií zo strany štátnych fondov po ich transformácii. Uvedené pohľadávky má prevziať Slovenská záručná a rozvojová banka. Tieto klasifikované pohľadávky (objem ktorých sa v súčasnosti upresňuje) bude potrebné reštrukturalizovať analogickou schémou, ako sa reštrukturalizovali vybrané banky, to znamená mimo okruh štátneho rozpočtu, či verejných rozpočtov.

	Proces transformácie štátnych fondov potvrdil argumentáciu ministerstva financií, ktorú zdôrazňovalo pri presadzovaní tohto procesu: hospodárením viacerých štátnych fondov vznikali i záväzky, ktoré majú charakter klasifikovaných pohľadávok a ktoré by postupne znamenali výraznú záťaž pre celý okruh verejných financií. Pretože hospodárenie týchto štátnych fondov bolo do istej miery mimo vplyvu vlády a parlamentu, ich transformácia do štátneho rozpočtu výrazne spriehľadní hospodárenie na tomto úseku verejných financií.

	5. Priority štátneho rozpočtu na rok 2002 a kvantifikácia výdavkov na ich krytie

	 Z fakultatívnych výdavkov sa na realizáciu priorít vyčleňuje 32,3 mld Sk.

	Priestor pre rozpočtovanie výdavkov na priority podmieňuje: 
	- zámer neprekročiť schodok verejných rozpočtov na úrovni 3,5 % predpokladanej tvorby HDP,
	- rozpočtovanie príjmov na úrovni 200,0 mld Sk.
	Rozhodovanie o výdavkoch na priority bez tohto objektívneho obmedzenia (ako navrhujú najmä niektoré ekonomické rezorty) by vyústilo do destabilizácie rozpočtového systému. To znamená, že rozpočtovanie príjmov musí predchádzať rozhodovaniu o prioritách a nie naopak.
	- realizácie osobitných úloh zameraných na neprekročenie, resp. dodržanie rozpočtovaných obligatórnych výdavkov,
	- bežné výdavky na činnosť organizácií sú v súhrne rozpočtované na nižšej úrovni ako v roku 2001,
	- kapitálové výdavky (bez infraštrukturálnych projektov) sa rozpočtujú v rovnakom objeme ako v roku 2001 a zabezpečuje sa nimi potreba na rozostavaných stavbách v priemere cca 50 %.

	Rešpektovanie uvedených rámcov núti prehodnotiť i viaceré z tých výdavkov, ktoré sa zabezpečovali v rozpočte na rok 2001, resp. v rokoch predchádzajúcich. Preto v podmienkach existujúcich rozpočtových obmedzení je potrebné mimoriadne náročne posudzovať a špecifikovať priority rozpočtu. V dôsledku limitovaného objemu výdavkov nie je možné na viaceré priority vyčleniť taký objem prostriedkov, aký požadovali príslušní správcovia kapitol pri ich vypracovaní v rámci plnenia bodu B.1. uznesenia vlády č. 72/2001.

	Zdroje, ktoré sa mohli vyčleniť na realizáciu rozhodujúcich priorít, často pohltil rast obligatórnych výdavkov v rezortoch, v ktorých sa počítalo s útlmom, resp. medziročnou stagnáciou.
	 Najkritickejšia situácia je naďalej v zabezpečení sociálnych dávok, kde sa výdavky dynamicky zvyšujú. Rozširovanie poskytovania dávok predstavuje aj nové nariadenie vlády SR o príspevku na bývanie. V dôsledku zvýšenia výdavkov na dávky sa v roku 2002 znižuje objem disponibilných prostriedkov o ďalších minimálne 1,5 mld Sk.	

	Podporu vybraných priorít rozpočtu je potrebné posudzovať aj podľa priestoru, ktorý sa vytvára opatreniami na príjmovej stránke rozpočtu a z hľadiska rozpočtového zabezpečenia tých priorít, o ktorých sa rozhodlo už v predchádzajúcom období. Priority sa osobitne zohľadňovali aj pri rozhodovaní o redukcii vybraných výdavkových položiek. 

	Navrhuje sa, aby o definitívnom smerovaní prostriedkov na priority rozhodla vláda v rámci schvaľovania východísk štátneho rozpočtu. Takéto rozhodnutie vlády umožní prikročiť k definitívnemu stanoveniu limitov výdavkov rozpočtových kapitol. Pri súčasnom výbere okruhu priorít sa vychádzalo z Programového vyhlásenia vlády a priorít rezortov. Mnohé z nich sú už určené rozhodnutiami vlády, preto aj o ich potvrdení, resp. prípadnom prehodnotení musí opäť rozhodnúť vláda. 

	Okruh vládnych priorít, medzi ktoré má vláda rozdeliť stanovený objem prostriedkov, sa koncentruje najmä na podporu vzdelávania, podporu znižovania nezamestnanosti, na výstavbu dopravnej infraštruktúry, podporu bytovej výstavby, procesy súvisiace s prípravou na vstup do NATO a EÚ. 

	Ak vláda podporí znižovanie daňového zaťaženia fyzických osôb s účinnosťou od 1.1.2002, znížia sa príjmy štátneho rozpočtu a teda aj priestor na realizáciu priorít.

	Preto akékoľvek návrhy, ktoré by pri posudzovaní priorít smerovali k navýšeniu vyčleneného objemu, by vytvorili neúnosnú situáciu pri zabezpečení obligatórnych výdavkov, resp. výdavkov na bezprostrednú činnosť organizácií. Preto aj prípadné riešenie ďalších priorít sa musí realizovať v rámci tohto limitu. Spolu sa na vládne priority vyčleňujú prostriedky v objeme 18,0 mld Sk.

	Prehľad vybraných vládnych priorít štátneho rozpočtu (v mil.Sk):

	východisková	rozhodnutie	
	kvantifikácia	vlády	
			
 A. Podpora vzdelávania	597,7		
realizácia INFOVEK	295		
podpora rozvoj. programov vo vede - v gescii MŠ SR	302,7		
z toho:			
štátne programy výskumu a vývoja	216		
ostatné programy - Agentúra na podporu vedy	86,7		
			
B. Podpora zamestnanosti a podnikania	1 500,0		
podpora zamestnanosti (VPP, podpora zam.mladých ľudí)	1 000,0		
priemyselné parky a priemyselné zóny	500		
			
C. Podpora bývania	4 220,0		
 transfer do Štátneho fondu rozvoja bývania	2 700,0		
program rozvoja bývania v rezorte MVRR SR	1 000,0		
výstavba služobných bytov	520		
			
D. Rozvoj dopravnej infraštruktúry	9 200,0		
výdavky na výstavbu diaľnic a rýchlostných komunikácií	            8500,0*		
premostenie Dunaja - výstavba mostu  Košická	700		
			
E. Príprava na vstup do EÚ a NATO	2 450,0		
predvstupové fondy (SAPARD, ISPA, PHARE)	1 175,0		
NP PRENAME	1 275,0		
			
F: Variantné uplatnenia zákona o št. a ver. službe	2 510,0		
od 1.4.2002 pre všetkých zamestnancov (pôvodné tabuľky)	1 450,0		
nové tabuľky (max. 18 300 Sk + 2 %) pre pedagógov	1 060,0		

 * pri rozhodnutí o postupe podľa bodu F sa objem výdavkov na    výstavbu diaľnic a rýchlostných komunikácií na 6 mld Sk. 

	V rámci vybraných rezortných priorít sa predkladá na rozhodnutie vlády okruh výdavkov, ktoré súvisia predovšetkým s transformovanými štátnymi fondami, bežnými transfermi do podnikateľskej sféry a niektorými vybranými výdavkovými titulmi, pri ktorých sa vyžaduje osobitné rozhodnutie vlády. Ostatné priority rezortov je potrebné zabezpečiť v rámci navrhnutých limitov výdavkov. Rozhodnovanie o prípadných ďalších prioritách je potrebné prijímať v rámci stanovených limitov.

	Na rezortné priority sa navrhuje spolu rozpočtovať 14,3 mld Sk:
 
	východisková	rozhodnutie	
	základňa	vlády	
ministerstvo pôdohospodárstva	          9 476,6		
programy transf.št.fondov- na podporu rozvoja	2 473,3		
v pôdohosp.potravinár.,vod.hosp.a zveľaď.poľn.a les.fondu			
bežné transfery podnik.subjektom -na podporu	7 003,3		
v rastlinnej a živoč.výrobe a podp.v znevýhodnených obl.			
			
ministerstvo hospodárstva	552,8		
bežné transfery podnikateľským subjektom	552,8		
z toho:			
podpora rozvoj. prog. v priemysel. výskume a vývoji	300		
			
ministerstvo dopravy	           1 400,0		
programy tranf.ŠF-bežný transfer na opravy a údržbu ciest	500		
programy tranf.ŠF-kapitál. výd.na výstavbu a rekonštr. ciest	900		
			
ministerstvo životného prostredia	            1 111,0		
na podporu akcií zameraných na dosiahnutie cieľov	1 111,0		
št.environmentálnej politiky na celošt,reg.a miest.úrovni			
			
ministerstvo zdravotníctva	96,7		
programy transf.ŠFna podporu rozvoja zdravotníctva	96,7		
			
ministerstvo kultúry	293,7		
programy transf.ŠF-na podporu kultúrnych aktivít	68,7		
novostavba Slov.národného divadla	150		
Multifunkčné a knižničné centrum UK v Bratislave	75		
			
celoslovenský informačný systém Govnet - Kasroš	800		
zmluvné záväzky MV SR - ICL Slovakia,s.r.o.	247,8		
posilnenie výdavkov na riešenie reštitúcií v KÚ	400		

	Ministerstvo financií na základe posúdenia priorít vlády a ďalších faktorov navrhuje pristúpiť ku krytiu vybraných priorít nasledovne:

	a. Podpora vzdelávania:
	Výdavky kapitoly ministerstva školstva sa navrhujú zvýšiť o 822 mil. Sk, pričom zvýšenie sa navrhuje najmä na úseku vysokých škôl.

	Časť tohto navýšenia predstavuje presun tých prostriedkov, ktoré sú v roku 2001 rozpočtované v rámci kapitoly VPS. Navýšenie výdavkov kapitoly spôsobili i delimitácie z iných kapitol. Presná kvantifikácia týchto faktorov sa môže do konca roka 2001 ešte meniť.

	Skutočné navýšenie prostriedkov kapitoly ministerstva školstva predstavuje 452,9 mil. Sk, na čom sa podieľa najmä:
	- 6 % nárast počtu študentov vysokých škôl prijatých do 1. ročníkov v sume 47,3 mil. Sk 
	- valorizácia miezd a poistného vrátane doktorandov v sume 203,8 mil. Sk (v tomto navýšení sa zohľadňujú i výdavky na zabezpečenie 10 % zvýšenia počtu študentov v roku 2001)
	- V. rámcový program v oblasti vedy v objeme 44,0 mil. Sk (spolu sa na tento program v roku 2002 predpokladá uvoľniť 220,0 mil. Sk).

	V rámci rozpočtovania kapitálových výdavkov sa na oblasť vysokého školstva vyčleňuje 775 mil. Sk. Z toho sa zabezpečuje internátne ubytovanie zvýšeného počtu študentov novou výstavbou, resp. dobudovaním študentských domovov napr. v Trnave, Banskej Bystrici, Bratislave - Mlynskej doline a pod.

	Krajským úradom sa v podstate ako jedným z mála rozpočtových kapitol aspoň čiastočne zohľadňuje pri rozpočtovaní energií, vody a komunikácií rast inflácie (spolu o 180 mil. Sk, z toho 130 mil. Sk na úseku školstva). 

	Táto skutočnosť by mala spolu s ostatnými opatreniami znížiť riziká vzniku zadlženia najmä na úseku školstva financovaného krajskými úradmi.

	Súčasne bolo premietnuté zvýšenie počtu pedagogických zamestnancov základných a stredných škôl v počte 1053 osôb s objemom výdavkov 197 mil. Sk na mzdy. V súvislosti s realizáciou novelizácie nariadenia vlády o miere vyučovacej povinnosti učiteľov sa zvýšili výdavky o 143,0 mil.Sk. 

	b. Podpora zamestnanosti a podnikania

	V roku 2001 sa rozpočtovali transfery pre NÚP na vytvorenie verejnoprospešných miest pre dlhodobo nezamestnaných (rozpočtovaných v kapitole MPSVR SR) a na program podpory zamestnanosti mladých ľudí.

	Rozhodnutie o použití ďalších prostriedkov na aktivizáciu nezamestnaných sa navrhuje formulovať až v nadväznosti na dôsledné vyhodnotenie skutočného prínosu uplatňovania tohto nástroja.

	V roku 2002 sa na podporu aktívnej politiky práce realizovanej NÚP navrhujú vyčleniť zo štátneho rozpočtu prostriedky v objeme 1 mld Sk na:
	- tvorbu verejnoprospešných miest pre dlhodobo nezamestnaných a
	- zamestnanie absolventov stredných a vysokých škôl. 
	Zároveň s tým bude potrebné výraznejšie nasmerovať študijné odbory, aby školy neprodukovali potencionálnych nezamestnaných, ktorých je potrebné okamžite po ukončení štúdia rekvalifikovať.

	Súčasne sa okrem týchto prostriedkov navrhuje zvážiť použitie naakumulovaných zdrojov v garančnom fonde NÚP (po príslušnej zmene zákona) na vybrané, presne špecifikované nástroje aktívnej politiky práce (napr. najmä na zamestnanie absolventov škôl) s tým, že objem prostriedkov v garančnom fonde by sa nesmel znížiť pod vopred stanovenú úroveň. 
 
	Tvorba tohto fondu v roku 2000 dosiahla viac ako 433 mil. Sk, čo znamená, že v roku 2002 by jeho zostatok mohol dosiahnuť až 1,5 mld Sk (čo bude podmienené objemom čerpania prostriedkov tohto fondu).

	Na znižovanie nezamestnanosti pozitívne vplýva i podpora podnikateľských aktivít. 

	V záujme výrazne zefektívniť použitie v súčasnosti roztrieštených zdrojov, ktoré sa poskytujú prostredníctvom viacerých rozpočtových kapitol a agentúr, sa navrhuje úloha ministrovi hospodárstva predložiť návrh na koncentráciu týchto zdrojov. To znemožní, aby obdobné inštitúcie poskytovali v podstate obdobné služby. Súčasne sa odporúča výraznejšie používať tieto prostriedky tak, aby smerovali do pracovne náročnejších aktivít a tam, kde sú relatívne nižšie náklady na vytvorenie novej pracovnej príležitosti, resp. na rekvalifikáciu. Tým by sa výraznejšie podporila i tvorba nových pracovných miest. Obdobný prístup by sa mal uplatniť aj vo vzťahu k inštitúciám, ktoré majú za úlohu získavať zahraničné investície. 

	Na výstavbu priemyselných parkov a priemyselných zón sa navrhujú vyčleniť prostriedky v objeme 500 mil.Sk. 

	Návrh na zníženie daňového zaťaženia fyzických osôb (podľa návrhu MF SR) zníži výnos tejto dane o cca 1,8 mld Sk.

	c. Podpora bývania

	Predbežne sa navrhuje vyčleniť na bytovú výstavbu takmer 6,4 mld Sk. 

	Transfer do štátneho fondu rozvoja bývania sa navrhuje rozpočtovať v objeme 2,7 mld Sk.

	Na program rozvoja bývania v rezorte výstavby a regionálneho rozvoja sa navrhuje rozpočtovať transfer v objeme 1,0 mld Sk. 

	Na výstavby služobných bytov vo vybraných rezortoch (ministerstvo obrany, ministerstvo vnútra, ministerstvo spravodlivosti a ministerstvo financií - colníci) sa navrhuje vyčleniť 520 mil. Sk. Po schválení tejto priority na úrovni vlády sa tieto prostriedky presunú do jednotlivých kapitol. 

	Objem prostriedkov vyčlenený na hypotekárne úvery sa navrhuje medziročne zvýšiť o 100 mil. Sk (na 226,5 mil. Sk).

	Prístup k rozpočtovaniu výdavkov na štátnu prémiu v stavebnom sporení (v objeme 2,0 mld Sk) sa konkretizuje v rámci obligatórnych výdavkoch.   

	d. Rozvoj dopravnej infraštruktúry

	Výdavky na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest sa v nadväznosti na napätosť rozpočtových zdrojov navrhujú vo východiskovom návrhu rozpočtovať v rozsahu pôvodného variantu B, t.j. vo výške 8,5 mld Sk. Upozorňujeme, že vláda predčasom schválila uznesenie, podľa ktorého sa mali v roku 2002 tieto výdavky zvýšiť. Preto sa navrhuje uvedené uznesenie prehodnotiť a nanovo posúdiť objem výdavkov vyčlenený na výstavbu diaľnic.

	Súčasne sa na premostenie Dunaja v Bratislave - Most Košická vyčleňujú prostriedky v objeme 700 mil. Sk. 

	e. Príprava na vstup do EÚ a NATO, rozpočtovanie zdrojov na zabezpečenie aktivít súvisiacich s čerpaním predstupových fondov

	Na zabezpečenie programu NP PRENAME sa navrhuje vyčleniť 1 275 mil. Sk. Potvrdenie uvedených objemov prostriedkov a najmä ich rozčlenenie medzi rozpočtové kapitoly vyplynie z rozhodnutí vlády.

	Na administratívne a inštitucionálne potreby sa navrhujú vyčleniť prostriedky v objeme 160 mil. Sk, čo vytvára priestor pre cca 480 nových zamestnancov pre uvedené potreby. Upozorňujeme, že rozpočtové kapitoly predkladajú na tieto účely požiadavky na viac ako 3 500 nových zamestnancov. 

	Na základe podpísaných finančných memoránd sa v roku 2002 predpokladá z fondov EÚ získať spolu 9,4 mld Sk. Z toho:
	- PHARE vo výške 5,9 mld Sk,
	- SAPARD vo výške 1,6 mld Sk,
	- ISPA vo výške l,9 mld Sk.

	Zabezpečenie spolufinancovania by si vyžiadalo vo výdavkoch štátneho rozpočtu na rok 2002 vyčleniť sumu 4,8 mld Sk.
	Uvedený údaj skresľuje požiadavka rezortu životného prostredia a rezortu ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií na spolufinancovanie ISPA, keď požiadavka na spolufinancovanie (2,3 mld Sk) presahuje zdroje EÚ (prisľúbené vo výške 1,9 mld Sk). Nezodpovedá to deklarovanej 50 % spoluúčasti predvstupového fondu na financovaní projektov.
	
	Z vyššie uvedených požiadaviek by na spolufinancovanie projektov PHARE malo byť zo strany SR zabezpečených 2,4 mld Sk. V návrhu východísk štátneho rozpočtu v kapitole VPS je zapracovaná suma 550 mil. Sk, čo predstavuje 25 % povinný podiel SR na financovaní investičných projektov. 

	 Na spolufinancovanie SAPARDU sa v rozpočte kapitoly VPS vyčleňuje 125 mil. Sk. Ďalej sa predpokladá, že všetky prostriedky určené na SAPARD v roku 2000 a 2001 sa formou výnimky z časového použitia presunú do roku 2002. Tým by sa zabezpečilo plné spolufinancovanie zo strany SR.

	Na spolufinancovanie ISPA  je zabezpečených 500 mil. Sk, čo predstavuje 26 % podiel spolufinancovania k prisľúbenej sume 1,9 mld Sk z prostriedkov EÚ. Požiadavky kapitol na spolufinancovanie sú vo výške 1,3 mld Sk. Súčasne sa na zabezpečenie spolufinancovania predpokladalo čerpanie úveru od EIB v celkovej sume 1,1 mld Sk (problematika čerpania tohto úveru je obsiahnutá v nasledovnej kapitole).

	Uznesenie vlády SR č. l35/2001 ukladá ministerke financií zabezpečiť prostredníctvom kapitoly Všeobecná pokladničná správa spolufinancovanie projektov PHARE, SAPARD a ISPA na základe vládou schválených memoránd. V súčasnej etape rozpočtových prác sa ukazuje ako vhodnejšie zabezpečiť zhruba 25 % prostriedkov v kapitole VPS a ostatné prostriedky na spolufinancovanie zabezpečiť spôsobom, ako je naznačené v jednotlivých predvstupových fondoch. 

	O prípadnom prehodnotení výšky zdrojov na zabezpečenie týchto potrieb bude vláda rozhodovať v rámci smerovania výdavkov na krytie vybraných priorít vlády.

	Znamená to, že okrem prostriedkov zabezpečených v štátnom rozpočte, budú môcť jednotlivé rozpočtové kapitoly kalkulovať (s použitím zdrojov vyčlenených na spolufinancovanie) aj s reálne získanými finančnými zdrojmi z predvstupových fondov EÚ maximálne vo výške 9,2 mld Sk (viď tabuľka v prílohe). 

	f. Variantné uplatnenie zákona o štátnej a verejnej službe

	V  návrhu východísk štátneho rozpočtu SR na rok 2002 je premietnutá realizácia zákona o  štátnej a  verejnej službe vrátane zákona o  hasičskom záchrannom zbore v  podobe, aká bola schválená vo vláde SR s  upravenou účinnosťou od 1. 7. 2002 s  celkovým dopadom 2,9 mld. Sk.

	V  prípade realizácie uvedených zákonov so skoršou účinnosťou od 1. apríla 2002 pre všetkých zamestnancov rozpočtovej a  príspevkovej sféry by celkový dopad predstavoval nárast o  ďalších 1,45 mld Sk. (Z legislatívneho hľadiska skoršie uplatnenie len  určitej časti verejnej služby, napr. pre pedagogických zamestnancov je nerealizovateľné).

	Realizácia ďalších alternatív (špecifické postupy pre pedagogických zamestnancov) s  účinnosťou od 1. apríla 2002 by si vyžiadala nasledovné navýšenie finančných prostriedkov:

1. alternatíva
(tabuľka 18 300 Sk + 2 % osobné príplatky) – dopad 1,06 mld Sk
2. alternatíva
(tabuľka 18 300 Sk + 4 % osobné príplatky) – dopad 1,39 mld Sk
3. alternatíva
(tabuľka 18 300 Sk + 6 % osobné príplatky) – dopad 1,72 mld Sk

	Z uvedenej kantifikácie vyplýva, že napr. uplatnenie zákonov od 1.4.2002 pri súčasnej realizácii 1. alternatívy (t.j.tabuľka 18 300 Sk + 2 % osobné príplatky) by si vyžiadali dodatočné zdroje štátneho rozpočtu v objeme 2 510,0 mil. Sk. Ministerstvo financií by pri prijatí tohto rozhodnutia odporučilo znížiť výdavky na výstavbu diaľnic z 8,5 mld Sk na 6,0 mld Sk.	

	6. Sumarizácia návrhov zameraných na dodržanie schodku štátneho rozpočtu (vrátane redukcie obligatórnych výdavkov)

	Analýza vývoja tak obligatórnych, ako aj fakultatívnych výdavkov ukázala, že príprava rozpočtu s únosným schodkom si vyžiada zásadne prehodnotiť niektoré zámery, ktoré sú v súčasnosti už legislatívne pripravené, resp. sa ich legislatívna úprava v súčasnosti pripravuje.

	Pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 sa práve na úrovni obligatórnych výdavkov prejavujú tendencie výrazného nárastu. O parametroch návrhu štátneho rozpočtu a najmä výške jeho schodku sa v rozhodujúcej miere rozhodne najmä pri rozhodovaní o výške obligatórnych výdavkov (spojených s rozhodnutím o termíne uplatnenia zákona o štátnej a verejnej službe, zvyšovaním platových taríf pedagogických zamestnancov, vedecko - výskumných zamestnancov a zdravotníckych zamestnancov, schopnosťou realizovať účinné opatrenia na úseku sociálnych dávok...). 

	V parametroch štátneho rozpočtu, ktoré sa komentovali v predchádzajúcich častiach, je už zohľadnená predpokladaná realizácia viacerých opatrení:
	
	Na strane príjmov:

- pripraviť postup zabezpečujúci príjem z dividend
  zo štátnych a.s., resp. z bývalých 
  štátnych monopolov cca						3 mld Sk

- predaj licencií (Telekomunikácie) cca 		4 mld Sk
  
- realizácia predaja hotela Fórum
  v roku 2002;	prínos cca					1 mld Sk
	
	Na strane výdavkov: 

- posunúť termín účinnosti zákonov
  o štátnej a verejnej službe a o 
  hasičskom a záchrannom zbore s úsporou cca		2,9 mld Sk	

- neuplatnenie 14. platu pre bezpečnostné
  a vojenské zložky (vrátane odvodov)			1,2 mld sk	

- vyčleniť časť príjmov z privatizácie
  na zmluvu o výkonoch vo verejnom záujme 
  (riešenie záväzkov z minulých rokov)			2 mld Sk

- vyčleniť zdroje z privatizácie
  na zníženie istiny štátneho dlhu ešte
  v roku 2001. Takýto postup zohľadniť
  pri rozhodovaní o použití prostriedkov
  z privatizácie ešte v roku 2001; 
  zníženie výdavkov kapitoly Štátny dlh o cca	0,3 mld Sk
			
- prijať opatrenia, aby výdavky
  na štátnu prémiu v roku 2002 nepresiahli
  2,0 mld Sk. Realizácia opatrenia bude 
  znamenať zníženie výdavkov o cca               0,8 mld Sk

	7. Kvantifikácia schodku verejných rozpočtov a jeho štruktúra

	V roku 2001 by mal celý súhrn verejných rozpočtov hospodáriť so schodkom 37,8 mld Sk, čo je 3,9 % z predpokladanej tvorby HDP.

	V tom štátny rozpočet by mal hospodáriť so schodkom 37,2 mld Sk a ostatné prvky verejného rozpočtu so schodkom 654 mil. Sk.

	Na základe predbežných kvantifikácii ostatných prvkov verejných rozpočtov (bez štátneho rozpočtu) sa predpokladá, že v roku 2002 by mali hospodáriť so schodkom 237,3 mil. Sk. To znamená, že medziročne by sa výsledky hospodárenia týchto rozpočtov v súhrne v podstate nemali zmeniť.

	V rámci toho by mali jednotlivé prvky verejného rozpočtu hospodáriť v roku 2002 (výsledky bežného hospodárenia, nie celkový stav hospodárenia, či stav fondov koncom roka, resp. záväzkov a pohľadávok) nasledovne:

Sociálna poisťovňa					-  153,3 mil.Sk
zdravotné poisťovne					-1 776,0
rozpočty obcí						-  200,0
Národný úrad práce					     0,0
štátne fondy (Fond likvidácie ...)     + 1 892,0 
Slovenský pozemkový fond                     0,0
Fond národného majetku					0,0

	Po dopočte schodku štátneho rozpočtu v objeme 36,5 mld Sk by súhrnný schodok verejných rozpočtov mal dosiahnuť 36,7 mld Sk, čo je 3,5 % predpokladanej tvorby HDP.

	Len porovnanie návrhov rozpočtov jednotlivých prvkov verejných rozpočtov ukáže, či sa pri ich konštrukcii uplatnila rovnaká miera náročnosti a kritického posudzovania vynakladania výdavkov, resp. aká je skutočná realizácia reforiem, ako v prípade predložených východísk štátneho rozpočtu.

	Vo vzťahu k valorizácii dôchodkov upozorňujeme, že v II. štvrťroku 2001 nastanú podmienky pre obligatórne zvýšenie dôchodkov v roku 2001 (v zmysle ustanovenia § 9 zákona č. 46/1991 Zb. o zvyšovaní dôchodkov v z. n. p.), z titulu zvýšenia 5 %-ného rastu priemernej mzdy v NH SR. Naplnenie podmienky 10 %-ného rastu životných nákladov sa nepredpokladá (posledné zvýšenie dôchodkov august 2000 o 8 %). 

	Uvedená valorizácia dôchodkov o 8 % pri polročnom rozsahu (účinnosť od 1.7. 2001) by si vyžiadala v roku 2001 celkové zdroje v objeme cca 3,0 mld Sk (t.j. cca 500 mil. Sk mesačne). Celoročný dopad tejto valorizácie do roku 2002 je cca 6,0 mld Sk. 

	Ďalšia valorizácia dôchodkov v roku 2002 bola MPSVaR SR v pripomienkach k materiálu "Návrh východísk zostavenia ŠR na rok 2002" kvantifikovaná vo výške 4,5 mld Sk (účinnosť od 1.4. 2002 o 7-8 %). 

	Spolu potreba finančných prostriedkov na valorizáciu dôchodkov v rokoch 2001 a 2002 predstavuje cca 13,5 mld Sk.   
	
	Bude potrebné presadzovať, aby sa na rozpočtovom krytí uvedených valorizácií v čo najväčšej miere podieľala Sociálna poisťovňa, a to zvyšovaním svojich príjmov predovšetkým z vymáhania pohľadávok (v súvislosti s účinnosťou zákona o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov od 1. júla 2001).

	V tejto súvislosti MF SR upozorňuje, že MPSVR SR je povinné do 31. augusta 2001 (pôvodný termín november 2000) predložiť na rokovanie vlády návrh na taký spôsob zvýšenia dôchodkov v roku 2001, ktorý by vylúčil vplyv tohto zvýšenia na deficit verejných financií. 

	V nadväznosti na zabezpečenie rozpočtového krytia valorizácie dôchodkov MF SR upozoňuje aj na úlohu C. 15 uznesenia vlády SR č. 805/2000, ktorá vyžaduje "predložiť na rokovanie vlády návrh valorizácie dôchodkov tak, aby sa o zvýšení dôchodkov rozhodovalo pri príprave štátneho rozpočtu na nasledujúci rok".

	8. Návrh limitov výdavkov na rok 2002 a 2003

	8.1. Návrh limitov výdavkov na rok 2002

	Návrh limitov výdavkov bude možné jednoznačne kvantifikovať až po rozhodnutí vlády o smerovaní výdavkov na vybrané priority.

	Na základe spracovaného návrhu obligatórnych výdavkov a rozdelenia časti objemu fakultatívnych výdavkov spracovalo ministerstvo financií i návrh rozdelenia týchto výdavkov do rozpočtových kapitol. 

	Tento návrh je v prílohe.

	Takto vyčlenené limity výdavkov (po ich doplnení o výdavky na priority) by mali správcovia rozpočtových kapitol pretaviť do konkrétnych programov, ktoré by následne mala prerokovať a schváliť vláda SR.

	Limity výdavkov je potrebné posudzovať aj z toho hľadiska, že sa v nich premietlo okrem iného zníženie, ktoré sa v uplynulých rokoch (resp. aj v roku 2001) realizovalo formou dodatočného viazania výdavkov. S takýmto dodatočným viazaním sa v roku 2002 (pri rešpektovaní navrhnutých limitov výdavkov) nepočíta. Predpokladá sa však časová regulácia čerpania výdavkov. To znamená, že schválený objem výdavkov bude pre rozpočtovú kapitolu definitívny (okrem prípadov porušenia rozpočtovej disciplíny).

	Takýto návrh je okrem iného zdôvodnený tým, že:

	- ako sa už konštatovalo v časti venovanej fakultatívnym výdavkom, so zámerom neprekročiť stanovený objem schodku, sa k vybraným fakultatívnym výdavkom pristupovalo osobitne náročne a tieto výdavky sa rozpočtujú v niektorých prípadoch s medziročným poklesom,
	- v širšom meradle sa predpokladá uplatnenie programového rozpočtovania (pri ktorom sa umožňuje objem nevyčerpaných prostriedkov presúvať do nasledujúceho roka),
	- nie je možné jednoznačne určiť, ako by sa k prípadnému návrhu definitívneho viazania výdavkov postavila vláda, ktorá vzíde z volieb v roku 2002,
	-  výrazne sa zníži operatíva v dôsledku poklesu korešpondencie súvisiacej so žiadosťami o prehodnotenie viazania,
	- kapitoly by už pri rozpise rozpočtu vedeli, s akým definitívnym objemom prostriedkov môžu v roku 2002 počítať (niektoré kapitoly už pri rozpise rozpočtu vyčlenili časť prostriedkov, na úkor ktorých potom zabezpečovali viazanie),
	- zvýšila by sa rozpočtová disciplína zo strany samotných členov vlády, pretože na prostriedky z viazania sa začalo automaticky nazerať ako na určitú rezervu, ktorú bude možné prerozdeliť. Pritom použitie týchto prostriedkov nebolo vždy najefektívnejšie.

	V súčasnosti sú viaceré výdavkové tituly, ktoré sa viažu na konkrétne rozpočtové kapitoly, zaradené do kapitoly VPS.  MF SR má negatívne skúsenosti s tým, že po ich presune do rozpočtov kapitol správcovia týchto kapitol duplicitne požadujú tieto prostriedky. Preto ministerstvo financií navrhuje presunúť ich do príslušných rozpočtových kapitol až pred finalizáciou rozpočtových prác s podmienkou, že budú rozpočtované formou programov. V ďalších rokoch sa už tieto výdavky budú priamo rozpočtovať v rámci príslušných kapitol a nie v rámci kapitoly VPS.

	Osobitnou úlohou bude zabezpečiť, aby správcovia rozpočtových kapitol pri rozpise limitov (ktoré sa im predložia v čo možno najviac agregovanej podobe) zabezpečili rozhodujúce priority vlády, resp. rezortu. V minulosti sa pravidelne opakovala situácia, že vybrané rezorty pri rozpise na niektoré úlohy "zabudli" a počas roka nastolili naliehavú požiadavku na uvoľnenie dodatočných prostriedkov na krytie tejto "mimoriadnej" a "neočakávanej", najmä z medzinárodného hľadiska "osobitne sledovanej" potreby. 

	Pri prísnom rozpočtovaní niektorých výdavkov (s predpokladom, že náročné rozpočtové prostredie prinúti správcov rozpočtových kapitol realizovať adekvátne opatrenia) a pri absencii mechanizmu reálnej zodpovednosti správcu rozpočtovej kapitoly za výsledky hospodárenia kapitoly sa ukázalo, že sa takéto predpoklady neplnia (najmä na úseku sociálnych dávok, výdavkov krajských úradov...). Vznikala zadlženosť kapitol, resp. nepokrytie obligatórnych výdavkov.

	Ak v procese rozpisu stanovených limitov správca kapitoly príde k záveru, že vyčleneným objemom prostriedkov nebude môcť zabezpečiť vybrané úlohy, ktoré mu napr. vyplývajú z prijatých uznesení vlády, predloží návrh na prehodnotenie týchto úloh. 

	8.2. Kvantifikácia vybraných obligatórnych výdavkov na rok 2003

	V rámci aktualizovaného finančného výhľadu sa v uvedenom roku predpokladajú príjmy štátneho rozpočtu v objeme cca 220 mld Sk a výdavky 260 mld Sk. Schodok by v absolútnom vyjadrení mal predstavovať cca 38 mld Sk, čo je 3,2 % predpokladanej tvorby HDP. 

	Podrobnejšia kvantifikácia je obsahom aktualizovaného Strednodobého finančného výhľadu.

	Strednodobý finančný výhľad využíva pri kvantifikácii základných makroekonomických vzťahov predovšetkých modelové výpočty, ktoré vychádzajú z predpokladaného vývoja základných makroekonomických parametrov. Východiská rozpočtu okrem tohto nápočtu zohľadňujú aj ďalšie hľadiská, napr. predpokladaný vývoj daňových nedoplatkov, účinok nových legislatívnych noriem, jednorazových faktorov a zmeny v legislatíve. V procese zostavenia rozpočtu sa od kvantifikácie príjmov na základe vývoja makroekonomiky prechádza na kvantifikáciu podľa jednotlivých príjmových titulov. 

	Kvantifikácia vybraných výdavkových titulov štátneho rozpočtu na rok 2003 je podmienené aj rozhodnutím vlády o smerovaní priorít pri schvaľovaní východísk zostavenia štátneho rozpočtu na rok 2002 (vrátane rozhodnutia o zákonoch o štátnej a verejnej službe). Preto bude možné návrh tejto špefifikácie základných výdavkových titulov predložiť až v rámci návrhu štátneho rozpočtu.

									Príloha 

	Informácia o vymedzení obligatórnych výdavkov

	Ministerstvo financií v rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu pristúpilo k rozčleneniu výdavkov štátneho rozpočtu podľa ich charakteru na obligatórne, t.j. nárokové (vyplývajúce predovšetkým zo zákonov) a fakultatívne. Takýto postup poskytuje informácie o manévrovacom priestore, ktorý má vláda, resp. správcovia rozpočtových kapitol pri rozhodovaní o smerovaní výdavkov.

	Ak má nejaký výdavok charakter obligatórnosti, neznamená to, že jeho rozpočtovanie nie je nemenné. Zmena jeho objemu však v prevažnej miere podlieha prijatiu zákonnej normy.

	Ministerstvo financií do okruhu obligatórnych výdavkov zaradilo i výdavky na energie, vodu a komunikácie. Ich použitie nie je síce podmienené zákonnou normou, ale pre chod organizácií sú nevyhnutné a vzhľadom na cenový nárast týchto služieb nie je opodstatnené predpokladať v tejto oblasti výraznejšie možnosti úspor a teda variabilnosť pri rozpočtovaní.

	Posudzovanie okruhu týchto obligatórnych výdavkov bol náročný proces. Definitívny objem viacerých z nich sa uzavrie až v nadväznosti o rozhodutí o prioritách. Medzi obligatórne výdavky sa navrhujú predovšetkým zaradiť:

mzdy										45,4 mld Sk
poistné									16,7 mld Sk
dávky sociálneho zabezpečenia a soc. dávky	 	30,4 mld Sk
energie, vodu a komunikácie					 6,8 mld Sk
prídel do sociálneho fondu					 0,3 mld Sk
dotácie pre verejnú pravidelnú autobusovú dopravu	 1,1 mld sk
zmluva o výkonoch vo verejnom záujme v doprave	 2,0 mld Sk
bežné transfery do zahraničia					 1,3 mld Sk 	
ostatné výdavky obligatórneho charakteru
v tom: 
výdavky kapitoly Štátny dlh					27,3 mld Sk
platby štátu do zdravotných poisťovní
a Sociálnej poisťovne						17,4 mld Sk
štátna prémia v stavebnom sporení				 2,0 mld Sk
predvstupové fondy
bežný transfer pre SOU, SPV a školské hospod.	 3,9 mld Sk

	V rámci "ostatných obligatórnych výdavkov" sú zaradené i také výdavky, ako napríklad:
	- zákonné poistenie motorových vozidiel,
	- výdavky na rovnošaty,
	- náklady na civilnú službu,
	- hospodárska mobilizácia,
	- štipendiá študentov VŠ a doktorandov,
	- mzdy a poistné duchovným a iné.

Strednodobý finančný výhľad na roky 2001 - 2004 

Bratislava, máj 2001 
Úvod 
 
	Strednodobý finančný výhľad na roky 2001 - 2004 je aktualizáciou Strednodobého finančného výhľadu na roky 2000 - 2003, ktorý bol v prílohe k Návrhu štátneho rozpočtu na rok 2001 prerokovaný vo vláde v októbri 2000  a následne  v NR SR. Podľa metodológie  SFV sa  pri tvorbe materiálu uplatňuje  kĺzavý princíp. V nadväznosti na priebežný vývoj ekonomiky je strednodobý výhľad aktuallizovaný a doplnený o ďalší  rok 2004. 
	
	Ťažiskom materiálu je  stanovenie  fiškálnych rámcov na roky 2001 - 2004, ktoré vychádzajú z aktualizovanej prognózy strednodobého makroekonomického vývoja, zámerov  a opatrení  hospodárskej, finančnej a rozpočtovej politiky,  rozpočtových parametrov v schválenom štátnom rozpočte a rozpočtov ostatných zložiek verejnej správy na rok 2001 a berie do úvahy faktory,  ktoré  ovplyvnia hospodárenie verejnej správy v ďalších rokoch. Základné parametre vývoja verejných financií sú stanovené cielene tak, aby sa zabezpečila úloha verejných financií v kontexte makroekonomickej stability. Základná predikcia je stanovená za celkovú verejnú správu, pričom obsahuje aj predikciu vývoja verejnej správy v štruktúre podľa jednotlivých zložiek verejnej správy a v štruktúre príjmov a výdavkov podľa ekonomického členenia.

	I. Makroekonomický rámec vývoja verejných financií v rokoch 2001-2004 

                Východiská

1. Predikcia vývoja dôležitých fiškálnych agregátov, projektovaná v rámci strednodobého finančného výhľadu, vychádza z aktualizovanej prognózy strednodobého makroekonomického vývoja vypracovanej na MF SR. 

2. Makroekonomická prognóza má charakter obozretného scenára, ktorý naväzuje na vývoj makroekonomických indikátorov za trištvrte rok 2000, ako i na parciálne informácie o vývoji ekonomiky a napredovaní v dôležitých reformách v r. 2000. Strednodobý vývoj je pritom posudzovaný vo vzťahu k zámerom vlády uvedeným v Strednodobých prioritách hospodárskej politiky Slovenska (ďalej SPHP) .

3. Strednodobá projekcia nadväzuje na súčasný stav a smerovanie slovenskej ekonomiky :
 na úspešný proces eliminácie  nadmerného dvojitého deficitu a vytvárania predpokladov pre udržateľný rast - stabilizácia celkovej fiškálnej pozície, výrazné zníženie deficitu bežného účtu platobnej bilancie, rast priamych zahraničných investíci prevyšujúci deficit bežného účtu, pozitívna zmena štruktúry zahraničného dlhu, vysoko kladná celková platobná bilancia, zvýšenie devízových rezerv, zníženie čistej zahraničnej zadlženosti, relatívne pozitívny vývoj výmenného kurzu, zníženie úrokových sadzieb a pozitívny vývoj inflácie aj pri zvyšovaní štátom regulovaných cien a pri uplatňovaní úprav v daňovej legislatíve;
 na prechodné znižovanie rastu výkonnosti ekonomiky a zvyšovanie miery nezamestnanosti v dôsledku stabilizačnej reštriktívnej politiky  a na nastupujúcu etapu zvyšovania rastu ekonomiky; polrok 2000 predstavuje sedlový bod cyklického vývoja slovenskej ekonomiky -  odrazenie sa od tzv. dna a  nástup etapy expanzie ; 
 na pozitívne hodnotenie smerovania Slovenska zo strany významných zahraničných inštitúcií a ratingových agentúr a na zvýšenú dôveru zahraničných investorov.

Predpoklady a zámery

4. Strednodobá projekcia predpokladá :
a)  vplyv vonkajších faktorov - v krátkodobom horizonte prechodné zníženie rastu svetovej ekonomiky najmä vplyvom zníženia rastu ekonomiky USA, zvýšenie cien ropy, nominálne zhodnotenie a stabilizácia EUR voči USD (s možným miernym znehodnotením v  rokoch 2003 a 2004);
b) vývoj vnútorných faktorov vedúcich v strednodobom horizonte k udržateľnému rastu slovenskej ekonomiky. Udržateľnosť rastu sa  predpokladá  najmä v dôsledku :
 úspešného uplatňovania zámerov fiškálnej politiky - postupné znižovanie fiškálneho deficitu,  zvyšovanie disciplíny a transparentnosti vo finančných tokoch verejnej správy, zefektívňovanie verejných financií,  decentralizácia a zlepšovanie podmienok pre rozvoj podnikateľskej sféry a konkurenčného prostredia  pri súčasnej aproximácií legislatívy k normám EÚ;
 účinnej menovej politiky NBS zameranej na postupné znižovanie miery inflácie a citlivé usmerňovanie vývoja úrokových sadzieb so zreteľom na vývoj rizikových faktorov ohrozujúcich vonkajšiu rovnováhu ekonomiky;
 zvyšovanie efektívnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky urýchlením plánovaných reforiem, reštrukturalizácie a privatizácie.

Očakávaný vývoj 

5. Za horeuvedených predpokladov možno v sledovanom horizonte očakávať  postupné zvyšovanie  rastu HDP, mierny rast miezd neprevyšujúci rast produktivity práce,  postupné znižovanie miery inflácie, udržateľnosť deficitu bežného účtu a postupný rast miery národných úspor, pretrvávajúci, avšak  miernejší rast vývozu, mierne zvyšovanie rastu všetkých zložiek domáceho dopytu s rizikom zvyšovania tlaku na dovoz.

6. Zvýšenie rastu HDP nad úroveň rastu doterajšieho trendu možno očakávať v r. 2002 a v ostatnom období sa bude rast zvyšovať na úroveň mierne prevyšujúcu 5% . Deficit bežného účtu by pritom za daných predpokladov nemal prekročiť úroveň 4% - 5% HDP vrátane nákladov z reštrukturalizácie..

7. Zmiernenie doterajšieho tlaku na infláciu z titulu úprav regulovaných cien a vývoj úrokových sadzieb citlivo odrážajúci vývoj domáceho dopytu by mal vytvoriť predpoklady pre postupné znižovanie celkovej inflácie v strednodobom horizonte na úroveň 6% až 4%.  

8. V dôsledku očakávaných inflačných rizík v r. 2001 a 2002, ktoré vyplývajú z očakávanej zmeny vo vývoji domáceho dopytu a rastu cien výrobcov, nebude pravdepodobne možné v r. 2001 a 2002 pokračovať v doterajšom znižovaní úrokových sadzieb - v náväznosti na vývoj rizikových faktorov  je možné očakávať dokonca aj ich mierne zvýšenie. V strednodobom horizonte sa budú úrokové sadzby postupne znižovať k úrovni inflácie. 

9. Výmenný kurz by sa podľa projekcie nemal zásadnejším spôsobom znehodnocovať. Predpokladá sa totiž, že zahraničná zadlženosť nebude výrazne rásť a kapitálový a finančný účet bude bezproblémovo pokrývať deficit bežného účtu, najmä z titulu rastu priamych zahraničných investícií a že NBS bude intervenovať v prípade vplyvu neekonomických faktorov. 

10. Menej pozitívnym sa podľa posledných štatistík  javí vývoj na trhu práce. Zámer znižovať mieru nezamestnanosti sa bude dať napĺňať  len veľmi pomaly, doterajšia citlivosť trhu práce na zvyšovanie rastu ekonomiky bola veľmi nízka. Zlepšenie vývoja v  rámci roka 2000 nastalo najmä vplyvom zavedenia verejno - prospešných prác, čo má viacero pozitívnych ale i negatívnych efektov (relatívne nízke mzdy zamestnaných v rámci verejno - prospešných prác znižujú priemernú mzdu za národné hospodárstvo a znižujú aj  produktivitu práce). Problém zamestnanosti sa týmto spôsobom rieši len dočasne a čiastočne. Zvýšiť  zamestnanosť  v podmienkach zefektívňovania  ekonomiky, zvyšovania produktivity práce  a vstupu viacerých podnikov do konkurzného konania bude možné uplatňovaním účinnej aktívnej politiky zamestnanosti prepojenej s reformou v školstve a podporou rozvoja služieb, najmä cestovného ruchu. 

11. Predikované hodnoty niektorých makroekonomických indikátorov, ktoré sú obzvlášť dôležité pre tvorbu SFV, sú uvedené v nasledujúcich dvoch  tabuľkách :

Vybrané indikátory aktualizovanej prognózy vývoja hospodárstva Slovenska

	skutočnosť						predikcia				

Ukazovateľ   \   rok
	
1995	
1996	
1997	
1998	
1999	
2000	
2001	
2002	
2003	
2004	
HDP (bežné ceny) 	546	606,1	686,1	750,8	815,3	887,2	974,2	1 052,5	1 185	1 314	
HDP (stále ceny  r. 95)	546	579,9	615,9	641,1	653,3	667,7	689,1	713,6	745	783	
Miera rastu HDP	6,7	6,2	6,2	4,1	1,9	2,2	3,2	3,6	4,4	5,1	
Miera rastu defl.HDP	9,7	4,5	6,6	5,1	6,6	6,5	5,5	5,2	4,9	4,7	
Priemerná ročná miera inflácie	9,9	5,8	6,1	6,7	10,6	12	7 - 7,6	6,7	6,5	6,3	
Priemerná mesačná nominálna mzda *)	7 195	8 154	9 226	10 003	10 728	11 430	12 413	13 510	14 870	16 327	
Miera rastu	14,3	13,3	13,1	9,6	7,2	6,5	8,6	8,8	9,5	9,8	
Miera nezamestnanosti
- evidovaná
- podľa výberového        zisťovania	
13,9
13.1	
12,8
11.3	
12,9
11.8	
14,6
12.5	
18,2
16.2	
19,2
18.6	
19,6
19.2	
19,4
18.9	
19,1
18.6	
18,7
18	
 * Zavedenie verejnoprospešných prác znižuje priemernú mesačnú mzdu, najmä v r. 2000.

	skutočnosť							predikcia				

Ukazovateľ
	
1994	
1995	
1996	
1997	
1998	
1 999	
2000	
2001	
2002	
2003	
2004	
Priemerná úroková miera z dlhodobých čerpaných úverov	
16,7	
15,5	
13,3	
15,3	
5,1	
14,7	
10,9	
9,8	
9,9	
8,9	
7,5	
Priemerná úroková miera z čerpaných úverov	
19,57	
16,33	
13,36	
18,43	
19,28	
16,89	
11,8	
10,7	
10,5	
8,9	
7,1	
Výmenný kurz
SKK/USD (priemer) 	
32,1	
29,7	
30,7	
33,6	
35,2	
41,4	
46,2	
47,8	
48,5	
48,8	
49	

Riziká

12. Vonkajšie : Vzhľadom na vysokú otvorenosť slovenskej ekonomiky možno považovať za jedno z najväčších rizík vývoj vonkajšej ekonomiky a vonkajšie šoky - najmä ďalší rast cien energetických surovín, dlhšie pretrvávajúce zmiernenie rastu ekonomiky USA a  krajín EU a vývoj výmenných kurzov. 

13.  Vnútorné : Nedostatočne rýchle napredovanie v uskutočňovaní reforiem.

	II. Vývoj verejných financií 

	1. Východisková fiškálna pozícia 

	Prioritou vo verejných financiách je náprava disproporcií z hľadiska makroekonomickej stability. Dôležité kroky v tomto smere sa uskutočnili už v predchádzajúcich dvoch rokoch.  Realizácia prioritných potrieb a zámery na riešenie úrovne deficitu boli sprevádzané celým radom konkrétnych opatrení a  inštitucionálneho zabezpečenia. Účinnosť opatrení sa prejavila vo výsledkoch hospodárenia verejnej správy a súčasne sa zabezpečili prioritné potreby vyplývajúce z realizácie hospodárskej politiky vlády. Prejavom účinnosti týchto opatrení je najmä: 

-  zníženie podielu deficitu celej verejnej správy na HDP v porovnaní s rokom 1998;

- udržanie dosiahnutého pomeru deficitu na HDP v roku 2000 napriek realizácii opatrení na zníženie daňového zaťaženia z príjmov u fyzických osôb;

- zníženie úrokových sadzieb z komerčných úverov a na peňažnom trhu;

- predĺženie doby splatnosti verejného dlhu a realizácia ďalších opatrení na reštrukturalizáciu dlhu;

- súbežne s reštriktívnymi opatreniami sa začal realizovať projekt finančnej reštrukturalizácie bánk a podnikov. Finančné náklady súvisiace s finančnou reštrukturalizáciou bánk predstavujú osobitnú záťaž pre verejné financie. V súvislosti s realizáciou projektu sa v roku 2000 použilo 8,5 mld Sk.

- zníženie daňového zaťaženia u daní z príjmov. S účinnosťou od 1.1. 2000 sa u fyzických osôb valorizovalo nezdaniteľné minimum, upravili sa daňové pásma a znížili sa sadzby dane z príjmov fyzických osôb (z 15 % - 44 %  na 12 - 42 %). U právnických osôb sa znížila sadzba dane zo 40 % na 29 %.  Formou daňových prázdnin sa podporil vstup zahraničných investícií do ekonomiky Slovenska;

	Plnenie zámerov rozpočtovej politiky sa prejavilo vo výsledkoch rozpočtového hospodárenia verejnej správy. V roku 1999 sa dosiahlo zníženie podielu celkového schodku verejnej správy na HDP oproti roku 1998  z 4,6 % na 3,6 %.  Celkovým  konsolidovaným výsledkom hospodárenia verejnej správy v roku 2000 bez výdavkov na reštrukturalizáciu úverového portfólia komerčných bánk a realizáciu štátnej záruky za úvery Vodohospodárskej výstavby š.p. Bratislava (podľa § 12 zákona o štátnom rozpočte na rok 2000) je schodok v hodnote 17,3 mld Sk a vrátane výdavkov na reštrukturalizáciu schodok v hodnote 30,2 mld Sk.  Podiel tohto schodku na HDP je 3,4  % z HD, čo je oproti roku 1999 nižší o 0,2 percentuálneho boda.

	Dosiahnutá fiškálna pozícia štátu prispela k tomu, že sa dosiahli úlohy stanovené pre stabilizačnú fázu finančnej politiky a umožnila vytvoriť určité podmienky nepriamej podpory hospodárskeho rastu. Dôsledok vývoja vo verejných financiách sa prejavil v tom, že priemerná úroková miera z čerpaných úverov bola v roku 2000 oproti roku 1999 o 5 percentuálnych bodov nižšia. Táto situácia sa pozitívne odrazila aj vo financovaní deficitu štátneho rozpočtu. Štát si požičiaval v priemere za 9,45 %, čo predstavuje zlepšenie v porovnaní s rokom 1999 o 7,56 percentuálneho boda. V súvislosti s tým sa znížil pôvodný rozpočet výdavkov dlhovej služby o 2,1 mld Sk. 
 
	Na celkovom schodku verejnej správy mal najväčší podiel schodok štátneho rozpočtu. V roku 1999 bol 14,8 mld Sk (1,8 % z HDP), v roku 2000  (bez nákladov na reštrukturalizáciu) 14,8 mld Sk (1,7 % z HDP)  a vrátane nákladov na reštrukturalizáciu predstavoval 27,6 mld Sk (3,1 % z HDP). 

	K celkovému deficitu verejnej správy prispeli aj rozpočty územnej samosprávy, ktorých deficit predstavoval v roku 1999 2,6 mld Sk a v roku 2000 1,7 mld Sk.

	 S deficitom hospodárila v roku 1999 a 2000 aj Sociálna poisťovňa, pričom v roku 2000 (podľa predbežných výsledkov) sa oproti roku 1999 znížil jej deficit z 5,7 mld Sk na 1,2 mld Sk, k čomu výraznou mierou prispeli zdroje získané z úhrad na dlžnom poistnom, konkrétne zdroje z privatizácie na oddĺženie ŽSR a štátnych zdravotníckych zariadení. S účinnosťou od 1. augusta 2000 sa uskutočnila valorizácia dôchodkov v priemere o 10%. 

	Zdravotné poisťovne v dôsledku použitia zdrojov z privatizácie (ktoré boli použité na zníženie záväzkov štátnych zdravotníckych zariadení voči Sociálnej poisťovni a na zníženie záväzkov zdravotných poisťovní na zdravotnú starostlivosť) a návratnej finančnej výpomoci zo štátneho rozpočtu  dosiahli v roku 2000 schodok 0,2 mld Sk, ktorý bol nižší v porovnaní s rokom 1999 o 1,7 mld Sk. 

	Hospodárenie NÚP sa z mierneho deficitu v roku 1999 (-0,2 mld ) zmenilo v roku 2000 na prebytkové (1,6 mld Sk). Súviselo to  s účelovou dotáciou zo štátneho rozpočtu do garančnéh fondu a  na verejnoprospešné práce a znížením výdavkov na pasívnu politiku trhu práce.

	Z analýzy vývoja príjmov a výdavkov verejnej správy vyplýva, že celkové príjmy aj výdavky (po zohľadnení použitia zdrojov z privatizácie) zaznamenali v pomere na HDP pokles v roku 2000 oproti roku 1999 o 1,7 percentuálneho boda, pričom v štruktúre bol vývoj rozdielny. V príjmoch mierne klesol podiel daní na HDP (o 0,1 boda) , výraznejšie poklesol podiel nedaňových príjmov (o 3,1 boda), podiel poistného na HDP sa zvýšil o 0,7 boda.  V štruktúre výdavkov sa zvýšil podiel  bežných výdavkov na HDP (o 1,3 boda), v rámci nich najmä transferov obyvateľstvu a neziskovým inštitúciám (o 1,1 boda), podiel kapitálových výdavkov na HDP a podiel poskytnutých pôžičiek na HDP sa v roku 2000 znížil.

	Tento trend sa prejavil aj na vývoji bilancie rozlišujúcej bežné a kapitálové hospodárenie. V roku 2000 sa znížil bežný prebytok oproti roku 1999 z 29,2 mld Sk na 26,9 mld Sk. Ďalšie zníženie bežného prebytku vyplýva aj z rozpočtu na rok 2001. Vzhľadom na to, že bežné výdavky by mali byť pokryté bežnými príjmami a schodok verejných financií by nemal presiahnuť objem kapitálových výdavkov, je potrebné zamedziť pokračovaniu tejto tendencie. 

	Únosnú mieru zadĺženia vyjadruje primárna bilancia (príjmy mínus výdavky bez úrokov). V rokoch 1999 a 2000 sa vykazoval primárny deficit (bez výdavkov na reštrukturalizáciu),  čo ukazuje na vysoké náklady dlhovej služby. 

 	2.Stanovenie fiškálnych rámcov na roky 2001 - 2004 

	Cieľom pre fiškálny vývoj je naďalej  postupné znižovanie podielu deficitu verejnej správy na HDP.Vychádzajúc z prognózovanej dynamiky rastu HDP za reálne dosiahnuteľnú mieru znižovania deficitu v rokoch 2001-2003 naďalej považujeme tú, ktorá bola stanovená v Strednodobom finančnom výhľade na roky 2000 - 2003. Pre rok 2004 stanovujeme cielený podiel deficitu na HDP na úrovni  2,5 %.
                  
Cielený  vývoj schodku verejnej správy:
  verejná správa  spolu 
   (v metodike MMF)	skutoč.  	predb.
sskutoč.	schvál.
rozpoč.	predikcia 			
	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2004 	
 výsledok hospodárenia               v mld Sk
 bez náklad. na reštrukturaliz.       v % z HDP       	-29,2	-17,3	-37,9	-37	-35,5	-32,8	
	3,6	2	3,9	3,5	3	 2,5	
 výsledok hospodárenia               v mld Sk
 s náklad. na reštrukturaliz.           v % z HDP		-30,2	-46,9	-46,8	-46,7	-43,9	
		3,4	4,8	4,5	3,7	3,1	
 v metodike MMF o vládnej finančnej štatistike (GFS 86)

	Takto nastavené parametre deficitu predstavujú pokračovanie stabilizácie verejných financií a tendencie znižovania podielu deficitu na HDP s tým, že predpokladajú pozitívny vplyv účinnosti štrukturálnych zmien na fiškálny vývoj v ďalších rokoch.

	V dôsledku štruktúrnych zmien vo verejných financiách rozhodujúci podiel na hospodárení verejnej správy nadobúda od roku 2002 štátny rozpočet. Dodržanie cielených parametrov v hospodárení verejnej správy do značnej miery ovplyvňuje vývoj úrovne deficitnosti Sociálnej poisťovne a do určitej miery aj hospodárenie územných samospráv a zdravotných poisťovní.  Hospodárenie FNM, SlPF, NÚP sa predpokladá vyrovnané. Vyššia deficitnosť ostatných zložiek verejnej správy bude vyžadovať dosiahnutie nižších deficitov v štátnom rozpočte. 

	Variantné predikcie vývoja hospodárenia jednotlivých zložiek verejnej správy : 

                                                                                                                                   v mld Sk

	skut.	predb.
skut.	schvál.
rozpoč.	var.	             predikcia 			
 	1 999	2 000	2 001		2 002	2 003	2 004	
 Štátny rozpočet
 bez nákladov  na reštrukturalizáciu
 Štátny rozpočet s nákl. na reštr.	-14,8	-14,7
-27,6	-37,2
-46,1	1.v.	-36,5	-38,1	 -38,0	
				2.v.	-47,6	-46,4	-46,3	
 Štátne fondy           	-3,6	-3,4	1,7	1.v.     	1,5	1,2	1,4  	
 Rozpočty  územnej samosprávy	-2,6	-1,7	0	1.v.	-0,2	0	0	
				 2.v. 	-1,7	-1,7	-1,6	
 Sociálna poisťovňa    	-5,7	-1,2	-1,6	1.v.	-0,2	1,4	3,8	
				 2.v. 	-4,8	-4,8	-6,2	
 Národný úrad práce        	-0,2	1,8	0	 1.v.	0	0	0	
 Zdravotné poisťovne          	-1,9	-0,2	-1,8	 1.v.	-0,3	0	0	
 FNM  SR                   	-0,4	0,9	-0,2	 1.v.	0	0	0	
 SlPF                      	0	0	0	 1.v.	0	0	0	

	.Dôležitou zmenou, ktorá je premietnutá v štruktúre verejnej správy s dôsledkami na hospodárenie štátneho rozpočtu je realizácia reformy štátnych fondov. V roku 2002 budú existovať dva štátne fondy - ŠF rozvoja bývania, ktorého hospodárenie sa predpokladá vyrovnané a ŠF likvidácie jadrového odpadu, ktorý bude hospodáriť s prebytkom. Od roku 2003 bude existovať len ŠF likvidácie jadrového odpadu.  Ostatné fondy budú integrované do príslušných rozpočtových kapitol. 

	Hospodárenie územných samospráv by malo byť v princípe vyrovnané. Predpokladom toho je, aby miestne rozpočty zabezpečili financovanie kapitálových výdavkov len z kapitálových príjmov a bežného prebytku tak, aby nedošlo k rizikám zabezpečovania základných samosprávnych funkcií.  Tento postup by zamedzil nárastu zadlženosti obcí a miest.  Predikcia príjmov a výdavkov rozpočtov územných samospráv na základe doterajšieho vývoja však ukazuje, že pri pokračovaní doterajšieho tempa rastu výdavkov aj  v rokoch 2002 - 2004 môže dôjsť k deficitnému hospodáreniu, čo znamená určité riziko pri dodržaní cieleného deficitu verejenej správy.  Zámerom decentralizácie verejnej správy je, aby prenesenie zodpovednosti na územnú samosprávu prispelo k zefektívneniu hospodárenia celej verejnej správy. Účinnosť decentralizácie v tomto smere možno očakávať z hľadiska dlhšieho časového horizontu. V strednodobom výhľade (do roku 2004) je kvantifikácia konkrétnych efektov veľmi zložitá. Existuje však riziko, že ak obce nezabezpečia  efektívnejšie hospodárenie a budú zvyšovať nároky na finančné krytie prenesených kompetencií, bude mať finančné zabezpečenie týchto kompetencií formou decentralizačnej dotácie, resp. zvýšením podielov obcí na výnosoch daní v správe štátu, negatívny dopad na hospodárenie štátneho rozpočtu ako aj celej verejnej správy. Okrem toho sa v dôsledku realizácie reformy verejnej správy predpokladajú jednorazové výdavky, vo väčšej miere s dopadom na rozpočet v roku 2002 a každoročne sa opakujúce výdavky spojené s fungovaním vyššch územných celkov, ktoré negatívne ovplyvnia hospodárenie verejnej správy. Dopad zvýšených nákladov bude závisieť od príslušnej alternatívy uplatňovania modelu územného usporiadania štátnej správy a samosprávy. 

	Predikcia hospodárenia  Sociálnej poisťovne v 2. variante  vyjadruje predpoklad valorizácie dôchodkov. Podľa predikcie makroekonomických ukazovateľov sa v rokoch  2002-2004 napĺňa jedno z kritérií pre zvyšovanie dôchodkov, ktorým je zvýšenie dôchodkov za predpokadu rastu priemernej mzdy aspoň o 5 %.	

	Vyrovnané hospodárenie zdravotných poisťovní je podmienené novým systémom zdravotného poistenia na základe viaczdrojového financovania, t.j. príjmov zdravotných poisťovní aj hotovostných úhrad zdravotnej starostlivosti. Systém financovania zdravotnej starostlivosti je potrebné uzavrieť tak, aby nedochádzalo k sústavnému zadlžovaniu tohto sektora.

         	Hospodárenie privatizačných fondov sa predpokladá vyrovnané. Avšak v roku 2001 je určité riziko deficitnosti FNM, pričom výška deficitu bude závisieť od príjmov z predaja privatizovaného majetku.V dôsledku postupu privatizácie štátnych podnikov sa budú predikované parametre FNM v ďalších rokoch modifikovať.

	Predikcia deficitu štátneho rozpočtu je v dvoch variantoch, pričom obidva vychádzajú z rovnakej úrovne odhadovaných príjmov a  druhý variant vyjadruje vplyv nákladov na reštrukturalizáciu na výdavky štátneho rozpočtu. Určujúcim faktorom pre vývoj výdavkov štátneho rozpočtu v 1. variante,   z hľadiska dodržania cielenej úrovne deficitu verenej správy je najmä hospodárenie Sociálnej poisťovne. 

	 Predikcia hospodárenia  štátneho rozpočtu v rokoch 2002 - 2004 predpokladá: 

- dynamickejší vývoj daňových príjmov z DPH na základe prognózovaného reálneho rastu              konečnej spotreby;

- presun daňového zaťaženia z daní z príjmov na dane na tovary a služby;

- medziročné zníženie celkového daňového zaťaženia (podiel na HDP);  

- zahŕňa vplyv príjmov a výdavkov v súvislosti s integráciou štátnych fondov do rozpočtových kapitol, pričom predpokladá ich neutrálny dopad na výsledok hospodárenia ;

- predpokladá výrazný nárast výdavkov na splátky úrokov, čo vyplýva  najmä zo záväzkov       súvisiacich s reštrukturalizáciou bánk a z úverov na diaľnice (po transformácii Štátneho         fondu cestného hospodárstva do štátneho rozpočtu), s existujúcimi vnútornými a                      zahraničnými záväzkami, predpokladanými emisiami štátnych dlhopisov na splátky emisií      štátnych dlhopisov z predchádzajúcich rokov, s krytím schodkov v priebehu roka;

- zahŕňa dopad nového zákona o štátnej službe na vývoj mzdových výdavkov; 

- predpokladá medziročný rast výdavkov na dávky sociálnej pomoci;

- zahŕňa kapitálové výdavky na budovanie diaľnic;

- predpokladá nezmenenú úroveň vymeriavacieho základu a nezmenené percentuáne podiely           platieb  štátom plateného poistného za zákonom určené skupiny osôb.  

	Dynamickejší vývoj príjmov v rokoch 2003- 2004 dáva v štátnom rozpočte predpoklady pre uplatnenie týchto možných postupov: 
	- zníženie úrovne deficitu verejnej správy,
	- priestor pre zvýšenie výdavkov v nadväznosti na analýzy ich dopadov z hľadiska širších ekonomických súvislostí. 

	3. Predpoklady naplnenia zámerov vo vývoji  príjmov a výdavkov verejnej správy

	Stanovený cieľ vývoja deficitu verejnej správy je podmienený plnením týchto zámerov: 
	
	 v rozpočtovej politike: 

- úroveň deficitu nesmie vytvárať tlak na úroveň úrokových mier, 
- musí sa zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov v súlade s realizáciou opatrení na podporu       hospodárskeho rastu;
- znižovať úroveň prerozdeľovania verejných zdrojov;
- prispôsobovať výdavky verejnej správy príjmom tak, aby sa dodržal cielený vývoj                    deficitu, 
- postupne redukovať spotrebu štátu; 
	
	v daňovej politike: 

- nezvyšovať daňové zaťaženie,
- daňový systém zamerať tak, aby bol ústretovejší voči zamestnanosti a posilňoval zdaňovanie   spotreby;

	v štruktúrnej reforme:  

- ukončenie privatizácie vybraných bánk a finančná reštrukturalizácia podnikového sektora;
- reforma systému zdravotníctva  zameraná na optimalizáciu siete zdravotníckych zariadení,     vytvorenie viaczdrojového systému financovania zdravotníctva, zavedenie doplnkového         zdravotného poistenia, privatizácia zdravotníckych zariadení;

- reformné opatrenia v školstve; 

- postupná implementácia reformy sociálneho poistenia a v rámci nej reforma                             dôchodkového systému, ktorá má zabezpečiť dostatok zdrojov vytvorením kapitalizačných     pilierov;

 - postup fiškálnej decentralizácie v rámci uskutočňovania reformy  verejnej správy, ktorý          bude riešiť financovanie  novozriadených samospráv vyšších územných celkov,  finančné       zabezpečenie presunu kompetencií z orgánov štátnej správy na miestnu samosprávu a             samosprávu vyšších územných celkov;

	v politike zamestnanosti:

- zvýšenie úrovne zamestnanosti, zvýšenie úrovne miezd; 
- presadzovanie aktívnej politiky zamestnanosti.

	Uvedené zámery spolu s  opatreniami hospodárskej, finančnej a rozpočtovej politiky, ktoré boli realizované  v roku 2000 a predpokladané rozpočtové parametre v schválenom štátnom rozpočte na rok 2001  ovplyvnia hospodárenie verejnej správy, ktoré sa prejaví v štruktúre príjmov a výdavkov nasledovne:

Cielená predikcia príjmov a výdavkov verejnej správy na roky 2001 - 2004  podľa ekonomického členenia: 
                                                                                                                             v mld Sk

 Konsolidované príjmy a 
 výdavky verejnej správy 	skutoč.  	pred.sk.	schv.
rozpoč.	            predikcia 			
 	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
 Príjmy spolu 	323,7	362,1 1/	383,4  1/	340,6	360,9	392,2	
                              v % z HDP   	39,7	40,8	36,4	32,4	30,4	29,8	
  Daňové príjmy 	259	288,6	276,1	291,3	320,4	345,6	
                         v % z HDP	31,7	32,5	28,3	27,7	27	26,3	
   z toho: dane 	173,3	188,2	174,6	186,8	207,1	225,8	
                             v % z HDP	21,3	21,2	17,9	17,7	17,5	17,2	
              poistné 	85,7	100,4	102,1	104,5	113,3	119,8	
                              v % z HDP	10,5	11,3	10,5	9,9	9,6	9,1	
  Nedaňové príjmy 	54,8	39	38,3	35,4	31,3	32,8	
  Kapitálové príjmy	4,2	4,4	4,3	4	3,8	3,6	
  Granty 	0,3	0,3	0	0	0	0	
  Prij. spl. posk. pôž.	5,4	29,8  1/	64,7  1/	9,9 1/	5,4 1/	10,2 1/	
 Výdavky spolu 	352,9	379,4  1/	421,4  1/	377,7 1/	396,5 1/	425 1/	
                             v % z HDP	43,3	42,8	43,2	35,9	33,5	32,3	
  Bežné výdavky 	290,3	320,5	351,5	335,2	352	372,3	
                            v % z HDP	35,6	36,1	37	31,8	29,7	28,3	
 z toho: mzdy 	43,4	46,4	49,2	52,9	60	63,9	
          tovary a služby	38,5	42,3	40,8	42,2	43	45,7	
          dot. a bež.transfery    	211,7	205,51/	236,6 1/	211,2	218,8	234,8	
              z toho: obyvateľstvu 	152,7	161,2 1/	201,5  1/	175,2	190,8	197,9	
           úroky	26,4	26,3	24,9	28,8	30,2	27,9	
   Kapitálové výdavky 	32,3	51,41/	63,8 1/	39,6 1/	43,8 1/	52 1/	
                           v % z HDP 	4	5,8	6,5	3,7	 3,7	3,9	
   Poskytnuté pôž., účasť na maj.	30,3	7,5	6,1	3	0,7	0,7	
   Prebytok/schodok	-29,2	-17,3  2/	-38	-37,1	-35,6	  -32,8	
   Bežný prebytok/schodok	29,2	37,2	27,6	1,4	5,1	16,3	
   Primárny prebytok/schodok	-2,8	9	-13,1	-8,3	-5,4	-4,9	
   v metodike MMF o vládnej finančnej štatistike (GFS 86)
   1/ zahrnuté zdroje  z privatizácie vo FNM  
   2/ konsolidácia schodku: 0,4 mld Sk  

	Charakteristika cieleného vývoja hospodárenia verejnej správy

	Parametre uvedenej predikcie, ktorú možno označiť ako cielený scenár sú postavené na týchto predpokladoch: 

	1. Identifikácia daňových príjmov vychádza z prorastového makroekonomického scenára, pričom  zohľadňuje pôsobenie najmä týchto faktorov: 

	a) podiel daní na HDP v rokoch 2001-2004 bude klesať, pričom pokles je predpokladaný u všetkých druhov daní okrem DPH;

	b) predpokladané príjmy z DPFO na rok 2002 a ďalšie roky sú kvantifikované na základe rastu priemerných miezd, vývoja miery nezamestnanosti a možných zmien legislatívy smerujúcej k znižovaniu daňovej zaťaženosti fyzických osôb;

	c)  predpokladané príjmy z DPPO  na rok 2002  sú kvantifikované na základe predpokladaného vývoja  daňovej základne roku 2001.  Vývoj dane z príjmov právnických osôb v rokoch 2002 až 2004 bude v rozhodujúcej miere ovplyvnený vývojom zisku jednotlivých podnikateľských subjektov.  Pri rozpočtovaní  príjmov DPPO treba rátať s novelizáciou zákona č. 466/2000 Z.z., na základe ktorej sa od 1.1.2001 stali daňové úvery pre zahraničné subjekty prístupnejšie, čo vytvára riziko nižšej efektívnej daňovej sadzby zo zdaniteľného zisku.
predpokladané príjmy z DPPO ;

	d) priaznivý vývoj DPH odráža vplyv prognózovaného reálneho rastu domácej spotreby a rastu tvorby hrubého fixného kapitálu. Vychádza tiež  z toho, že podiel DPH na HDP v roku 2000 výrazne  vzrástol a premieta pritom vplyv trendu  odpočtov; 

	e) u spotrebných daní bude výnos v rokoch 2001 až 2004 rásť s úpravou sadzieb daní v zmysle harmonizácie legislatívy s EU. V roku 2002 bude však tento dopad legislatívnych zmien minimálny, nakoľko sadzby spotrebných daní sa pravdepodobne meniť nebudú;

	f) výnos daní z medzinárodného obchodu a transakcií je predikovaný na roky 2001-2004 s klesajúcim trendom Pri plánovanej nulovej dovoznej prirážke  bude jediným zdrojom výnosov týchto daní  príjem z dovozného cla, ktorý za predpokladu pokračujúceho poklesu priemernej efektívnej colnej sadzby bude  naďalej medziročne klesať.

	2. Predikcia vývoja poistného premieta predpokladaný rast priemerných miezd s ohľadom na vývoj zamestnanosti, uplatnenie zákona o štátnej službe a verejnej službe a  mieru vymáhania pohľadávok. Pritom sa neráta s ďalšímu zdrojmi z privatizácie na pokrytie pohľadávok.

	3. Vývoj nedaňových príjmov bude ovplyvnený najmä  dôsledkami privatizácie štátnych podnikov a uplatnením postupu štátu (ako jedného z vlastníkov) pri rozhodovaní o použití zisku v nadväznosti na podiel štátu v časti privatizovaných podnikov, 

	4.V predikcii prijatých splátok z poskytnutých pôžičiek  sú zahrnuté príjmy zo splátok návratných finančných výpomocí poskytnutých zo štátneho rozpočtu a príjmy z predaja akcií v nadväznosti na privatizáciu štátneho majetku (podľa Plánu finančných tokov FNM na r. 2000 - 2004 zo septembra 2000).
 
	5. Výdavky verejnej správy sú stanovené v závislosti od odhadovaných  príjmov, odrážajú cieľ znižovania deficitu, zámer zlepšiť bilanciu bežného hospodárenia a ďalšie zámery fiškálnej politiky zohľadnené v štruktúre výdavkov: 
	   - vývoj výdavkov na mzdy bude ovplyvnený v ŠR najmä dopadom zákona o štátnej službe, rast miezd,  rast miezd v ostatných zložkách bude kopírovať prognózovaný rast priemerných miezd v hospodárstve, 
	 - pokles výdavkov na nákupy tovarov a služieb v reálnych  hodnotách by mal byť ovplyvnený realizáciou racionalizačných opatrení v štátnej správe,     
	 - špecifickým faktorom transferov v prospech neziskových inštitúcií a domácností v roku 2001 je vyplácanie dlhopisov FNM občanom;
	- v predikcii kapitálových výdavkov je zahrnuté aj použitie príjmov z privatizácie.	          	
	  6. Predikcia poskytovaných pôžičiek a účasti na majetku vychádza z odhadu realizácie štátnych záruk za predpokladu uhradenia všetkých splátok plánovaných na rok 2001 a prerolovania splatných úverov novými úvermi so štátnou zárukou, pričom neráta s prípadnými rizikami, ktoré by mohli nastať v súvislosti s prijatými novými štátnymi zárukami v priebehu roka 2001 a v ďalších rokoch. 	

	Faktory spôsobujúce modifikáciu cielenej predikcie 

	Odchýlny vývoj príjmov a výdavkov verejnej správy od cielenej predikcie môžu spôsobiť tieto faktory: 

- vývoj príjmov, najmä daňových nedosiahne dynamiku rastu, ktorú predpokladá cielený scenár;

- realizácia  zníženia daňového zaťaženia fyzických osôb od 1.1.2002 valorizáciou nezdaniteľných častí príjmov fyzických osôb a úpravou pásiem v alternatíve s vyšším negatívnym dopadom na príjmy DPFO;

-  rozšírenie živnostenských činností pri platení  paušálnej dane;

- príjmy Sociálnej poisťovne budú nižšie v  dôsledku nevymoženia pohľadávok;

- dopad na schdok verejnej správy a zhoršenie bilancie bežného hospodárenia v prípade uskutočnenia valorizácie  valorizácie dôchodkov v rokoch 2002 - 2004.
- negatívny dopad na schodok verejnej správy v dôsledku ralizácie splátok úverov so štátnou zárukou v prípade ak nedôjde k prerolovaniu úverov novými úvermi a splateniu niektorých zháruk z prostriedkov FNM

	Financovanie projektov z predvstupových fondov EÚ

	Vo financovaní potrieb jednotlivých rezortov, najmä na financovanie projektov zameraných na regionálny rozvoj sa predpokladá aj využitie predvstupových fondov EÚ - Phare, ISPA, SAPATD. Predpokladaná ročná alokácia pre SR z jednotlivých fondov vychádza z Agendy 2000 prijatej Európskou radou v marci 1999 (vid. tab) a predstavuje rámce pre možnosť využitia týchto fondov SR. Nadväzne na projekty jednotlivých rezortov financované z predvstupových fondov je potrebné zabezpečenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu v minimálnej výške 4,09 mld. Sk ročne.

Predvstu-
pové fondy 	2 001		2 002		2 003		2 004		
	v mil. EURO	v mld Sk 	v mil. EURO	v mld Sk	v mil. EURO	v mld Sk	v mil. EURO	v mld Sk	
 PHARE*	50 - 80	2,197
  -
3,5152	50 - 80	2,197
  -
3,5152	50 - 80	2,197
  -
3,5152	50 - 80	2,197
  -
3,5152	
 ISPA*	35 -55	1,5379
-
2,4167
	35 -55	1,5379
-
2,4167
	35 -55	1,5379
-
2,4167
	35 -55	1,5379
-
2,4167
	
 SAPARD	18,602	0,8174	18,602	0,8174	18,602	0,8174	18,602	0,8174	
 Poznámky: 1 EURO = 43,94 Sk stredný kurz v NBS k 1.1.2001 
 *výška podpory z programov Phare a ISPA je závislá od kvality projektov 

	  4. Predikcia vývoja dlhu verejnej správy 

	V roku 2001 výrazne vzrastie verejný dlh vplyvom vzniku nových záväzkov v súvislosti s projektom reštrukturalizácie bánk a podnikov. V ďalších rokoch bude prírastok dlhu závisieť od výšky schodku v štátnom rozpočte, od prijatých úverov FNM na krytie časti záväzkov v súvislosti s vyplácaním dlhopisov občanom v prípade nedostatku zdrojov z privatizácie. 

	Vzhľadom na to, že v ďalšom roku sa predpokladá privatizácia štátnych podnikov, je potrebné tieto prostriedky použiť na splácanie štátneho dlhu. Vyplýva to aj z odporúčaní MMF. Za predpokladu, že krytie potrieb financovania štátneho dlhu v rokoch 2002-2004 bude zabezpečené zdrojmi z privatizácie štátnych podnikov v minimálnej sume 292,6 mld Sk, predikcia vývoja verejného dlhu bude nasledovná:

Verejný dlh 	skutoč.
k 31.12.
1999	predb.skutoč. k 31.12.2000	predikcia 				
	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
  konsolidovaný  
                                   v mld Sk 
                             v % z HDP 	
246,1
31,3	
291,6
32,9	
416,3
42,7	
406,8
38,7	
330,2
27,9	
282,7
21,5	
 nekonsolidovaný      v mld Sk 	258,8	304,8	429,5	411,2	334,6	287,1	
 z toho:    							
 Dlh ústr. rozpočt. org. (ŠR)               		222,6	395,1	394,8	318,2	270,7	
 Dlh štátnych fondov 	28	36,2	35				
 Dlh obcí	11,2	12,9	12,5	12	12	12	
 Dlh Fondu národného majetku	33	28,7	10,9				
 Dlh zdravotných poisťovní 	4	4,4	4,4	4,4	4,4	4,4	

	V prípade neuhradenia časti štátneho dlhu prostriedkami z privatizácie bude vývoj konsolidovaného dlhu verejnej správy  a záväzkov jednotlivých zložiek verejnej správy (vrátane záväzkov súvisiacich s reštrukturalizáciou bánk) nasledovný:  

Verejný dlh 	skutoč.
k 31.12.
1999	predb.skutoč. k 31.12.2000	predikcia 				
	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
  konsolidovaný  
                                   v mld Sk 
                             v % z HDP 	
246,1
31,3	
291,6
32,9	
453,5
46,6	
498,1
47,3	
537,2
45,3	
575,4
43,8	
 nekonsolidovaný      v mld Sk 	258,8	304,8	457,9	502,5	541,6	579,8	
 z toho:    							
 Dlh ústr. rozpočt. org. (ŠR)               	192,3	222,6	395,1	486,1	525,2	563,4	
 Dlh štátnych fondov 	28	36,2	35				
 Dlh obcí	11,2	12,9	12,5	12	12	12	
 Dlh Fondu národného majetku	33	28,7	10,9				
 Dlh zdravotných poisťovní 	4	4,4	4,4	4,4	4,4	4,4	

	Predmetom konsolidácie dlhu sú záväzky Štátneho fondu cestného hospodárstva a záväzky zdravotných poisťovní voči štátnemu rozpočtu (návratné finančné výpomoce). Po transformácii štátnych fondov od roku 2002 sú záväzky Štátneho fondu cestného hospodárstva zahrnuté v dlhu zo štátneho rozpočtu.