Návrh rozvojového programu  odvetvia geodézie, kartografie a katastra na roky 2004 – 2007

1.   Úvod 

Úlohy štátu v oblasti geodézie, kartografie a katastra nehnuteľností, za ktoré zodpovedá Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) smerujú najmä do oblasti budovania geodetických základov, tvorby a aktualizácie základných štátnych mapových diel a katastra nehnuteľností. Podľa zákona NR SR č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii úrad buduje Automatizovaný informačný systém geodézie, kartografie a katastra (ďalej len „AIS GKK“) ako časť štátneho informačného systému. AIS GKK obsahuje:
•	Informačný systém geodetických základov (ďalej len „ISGZ“),
•	Informačný systém katastra nehnuteľností (ďalej len „ISKN) a
•	Základnú bázu pre geografický informačný systém (ďalej len „ZB GIS“). 
Treba zdôrazniť, že vo všetkých krajinách Európskej únie je budovanie geodetických základov, tvorba štátnych mapových diel a kataster nehnuteľností  pod ingerenciou štátu.

2.  Súčasný stav 

2.1 Geodetické základy

Geodetické základy sú geodetické body Štátnej priestorovej siete, Štátnej trigonometrickej siete (15 000 bodov), Štátnej nivelačnej siete (35 000 bodov) a Štátnej gravimetrickej siete (300 bodov) a systém prostriedkov definujúcich ich parametre v priestore a čase (súradnice a výšky bodov, hodnoty zemskej tiaže bodov, parametre elipsoidu, časový údaj meračskej kampane a pod.). Body geodetických základov sú v teréne stabilizované meračskými znakmi. Geodetické základy tvoria referenčný základ pre všetky geodetické a kartografické činnosti (tvorba štátnych mapových diel a geografických informačných systémov, katastrálne  mapovanie, pozemkové úpravy, investičná výstavba).  V súčasnosti je nevyhnutné realizovať prechod na nové geodetické základy v európskych geodetických systémoch. 
Cieľom je vybudovanie slovenského geodetického observačného systému, ktorý bude operovať na sieti aktívnych referenčných staníc v reálnom čase s využitím globálnych navigačných satelitných systémov a sprístupňovať informácie o geodetických základoch cez prostredie internetu.

2.2 Základná báza pre geografické informačné systémy
Mapový fond existujúci a využívaný na území Slovenskej republiky je výsledkom viac ako storočnej činnosti. Mapový fond sa delí z hľadiska mierky na mapy veľkých mierok 1:1000 až 1:5000, mapy stredných mierok 1:10 000 až 1:200 000 a mapy malých mierok 1:250 000 až 1:1 000 000. Štátne mapové diela sa delia z hľadiska obsahu na základné štátne mapové diela a tematické štátne mapové diela. Základné štátne mapové diela súvislo zobrazujú štátne územie, majú základný všeobecne využiteľný obsah a vyhotovujú sa podľa jednotných zásad. 
V dôsledku rozvíjajúcej sa informatizácie vo všetkých odvetviach SR vznikajú informačné systémy rôznej kvality. Z toho dôvodu analógová forma mapového diela už nevyhovuje súčasným požiadavkám a narastá dopyt po informáciách v digitálnom tvare. Prejavuje sa to snahou digitalizovať mapové podklady s cieľom vytvárať účelové geoinformačné systémy, ktoré sa vyznačujú celoplošnou nekomplexnosťou a nekompatibilitou. Vznikajú tak problémy s výmenou údajov a čoraz výraznejšie vzniká potreba štandardizácie priestorových informácií.
Od roku 1993 sa postupne prešlo z výlučne analógového ručného klasického spracovania kartografických originálov a tlačových podkladov štátnych mapových diel na aktualizáciu pomocou výpočtovej techniky. Takmer zo všetkých analógových tlačových podkladov štátnych mapových diel je vyhotovený rastrový tvar. Zo základnej mapy Slovenskej republiky 1:50 000 bola vytvorená Spojitá vektorová mapa. Presnosť a kvalita týchto produktov nezodpovedá v súčasnosti požadovaným parametrom kvality, ale závisí od presnosti použitých analógových mapových podkladov. Presnosť polohových prvkov na mape oproti skutočnosti dosahuje hodnoty do 30 m. Digitalizáciou papierových máp nie je možné túto presnosť zlepšiť. Napriek tomu odbyt digitálnych produktov má vzrastajúcu tendenciu. 
V poslednom období sa tvorba máp pretransformovala do prostredia geografických informačných systémov. V roku 2002 bola prijatá Koncepcia tvorby ZB GIS, ktorá ukladá vytvoriť objektovo orientovanú bázu údajov (s polohovou presnosťou do 0,5 m) v európskych referenčných geodetických systémoch (ETRS 89 a EVRS 2000) s úrovňou obsahovej podrobnosti zodpovedajúcej Základnej mape Slovenskej republiky 1:10 000 ako základu tvorby všetkých tematických geografických informačných systémov, najmä informačných systémov štátnej a verejnej správy. 
Základnou technológiou zberu údajov ZB GIS je digitálna letecká fotogrametria. ZB GIS vytvorená digitálnou fotogrametrickou technológiou bude zjednocujúcim prvkom národnej priestorovej infraštruktúry. ZB GIS sa skladá z troch komponentov 
-	digitálny vektorový model reliéfu,
- 	digitálny vektorový polohopis,
- 	digitálna spojitá ortofotomapa.
Tvorba ZB GIS je v počiatočnom štádiu a je koordinovaná so zainteresovanými rezortmi, najmä s Ministerstvom obrany SR. V roku 2003 sa začala tvorba digitálneho vektorového polohopisu. Úrad uskutočňuje intenzívne rokovania s Ministerstvom obrany SR, Ministerstvom pôdohospodárstva a Ministerstvom životného prostredia SR, ktorých cieľom je maximálne zjednotenie obsahu katalógu objektov v civilných rezortoch s katalógom objektov v rezorte Ministerstva obrany SR, vytvorenie a vydanie štandardov pre štátny informačný systém pre tvorbu GIS vo verejnej správe, koordinácia leteckého meračského snímkovania a využívanie leteckých meračských snímok vyhotovených za prostriedky štátu pre tvorbu ZB GIS. 
	Vybudovanie základnej bázy GIS je podmienkou pre efektívnu územnú prípravu štátnych štatistických zisťovaní, najmä na krajských správach ŠÚ SR v oblasti zberu, kontroly a ich úplnosti. Je potrebné zabezpečiť jej vytvorenie v plánovanom termíne, aby aj pre najrozsiahlejšie štátne štatistické zisťovanie akým je sčítanie obyvateľov, domov a bytov, ktoré sa uskutoční okolo roku 2010, bolo možné vykonať revíziu ZSJ a vytvorenie sčítacích obvodov v prostredí geografických informačných systémov.

2.3 Kataster nehnuteľností
Kataster nehnuteľností je geometrické určenie, súpis a popis nehnuteľností. Súčasťou katastra nehnuteľností sú údaje o vlastníckych a iných právach k nehnuteľnostiam. Kataster nehnuteľností tvoria katastrálne operáty usporiadané podľa katastrálnych území.
Od roku 1993 sa buduje kataster nehnuteľností nového typu, ktorého súčasťou je i rozhodovanie o právach k nehnuteľnostiam, a ktorý slúži ako informačný systém, najmä na ochranu práv k nehnuteľnostiam, na daňové a poplatkové účely, na oceňovanie pozemkov, na ochranu poľnohospodárskeho a lesného pôdneho fondu a na budovanie iných informačných systémov o nehnuteľnostiach. 
ISKN je na okresnej úrovni spravovaný správami katastra a na centrálnej úrovni spravovaný Geodetickým a kartografickým ústavom Bratislava. Centrálna báza údajov ISKN je prepojená s okresnými bázami údajov pomocou prenosovej siete. Cieľom prepojenia je zabezpečenie jednotnosti, zvýšenie kvality údajov kontrolnými chodmi, poskytovanie, sprístupňovanie a zverejňovanie informácií na Internet.
ISKN patrí medzi najrozsiahlejšie a najvýznamnejšie informačné systémy  budované v rámci štátneho informačného systému. Obsahuje údaje o 11,7 milióna parciel, 1,1 mil. stavieb, 750 tis. bytov, 28 mil. vlastníkov. Údajová základňa súboru popisných informácii Informačného systému katastra nehnuteľností je v súčasnosti naplnená na 62%. Zavedenie katastra nehnuteľností na internete si vyžaduje digitalizáciu údajov  katastra nehnuteľností vedených doteraz v papierovej forme a ich následné sprístupnenie používateľom ISKN. Zabezpečiť komplexné riešenie uvedenej problematiky je cieľom štátnej objednávky „Vývoj nástrojov a postupu na digitalizáciu údajov katastra nehnuteľností“.
V súvislosti s informatizáciou spoločnosti rastú aj požiadavky na hromadné poskytovanie údajov z ISKN. V súčasnosti sa údaje z okresnej bázy údajov ISKN poskytujú v papierovej forme, na elektronickom médiu (diskete), vzdialeným prístupom (modemovým prepojením) a napojením na lokálnu počítačovú sieť správy katastra, kde to technické podmienky dovoľujú. Informácie sa poskytujú v stanovených výmenných formátoch. 
Väčšinou sa na poskytovanie hromadných informácií z okresnej bázy údajov ISKN využíva elektronické médium. Ide najmä o poskytovanie informácií pre obce, štátne orgány a podnikateľské subjekty. Aktualizácia centrálnej bázy údajov KN prebieha v súčasnosti v trojmesačných cykloch kopírovaním okresných báz údajov. V súčasnosti nie je možné realizovať hromadné sprístupnenie údajov KN prostredníctvom internetu bez zmeny softvérového, údajového a organizačného vybavenia, zahŕňajúcej investičné a prevádzkové náklady. 
KN bol v období rokov 1995 - 2002 po technickej stránke budovaný najmä z prostriedkov Európskej únie v rámci programu PHARE. Išlo o dodávku centrálneho  výpočtového systému, dodávku serverov, výpočtovej techniky, tlačiarní a skenerov pre správy katastra a ostatné rezortné pracoviská, vybudovanie prepojenia medzi okresnými pracoviskami a centrom a dodávku základného softvérového vybavenia  na vybrané pracoviská. Dobudovanie správ katastra po hardvérovej aj softvérovej stránke sa v rámci Finančného memoranda 1998 (FM ´98) a FM ´99 uskutočňovalo zo spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. Prostriedky na spolufinancovanie v rámci FM ´98 predstavovali sumu 32 621 tis. Sk. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v rámci FM ´99 predstavuje sumu 133 075 tis. Sk, z ktorých bolo v roku 2002 použitých na hardvér a softvér a počítačové siete 74 702 tis. Sk a v roku 2003 budú vybudované počítačové siete na správach katastra v dvoch krajoch, zakúpený softvérový produkt Oracle DatabaseStandard Edition a riešené aplikačné programové vybavenie KN. 

3.   Návrh rozvojového programu odvetvia geodézie, kartografie a katastra

Nadväzne na danosti súčasného stavu, zohľadňujúc koncepčné materiály úradu a na základe ďalej rozvedených skutočností, navrhujeme prijať rozvojový program odvetia geodézie, kartografie a katastra na roky 2004 – 2007, skladajúci sa z týchto častí: 
A)	štátna objednávka výskumu a vývoja – Vývoj nástrojov a postupu na digitalizáciu údajov katastra  nehnuteľností (príloha č. 1),
B)  štátna objednávka výskumu a vývoja  – Vývoj nástrojov GIS na poskytovanie jednotných lokalizačných   informácií s rešpektovaním európskych štandardov (príloha č. 2),
C)  projekt štátneho informačného systému (ŠIS), časť AIS GKK – Implementácia nového ISKN a jeho hardvérová a softvérová podpora (príloha č. 3),
D)   projekt ŠIS, časť AIS GKK –  Slovenský priestorový observačný systém (príloha č. 4).

A)  Vývoj nástrojov a postupu na digitalizáciu údajov katastra nehnuteľností
Cieľom návrhu štátnej objednávky Vývoj nástrojov a postupu na digitalizáciu údajov katastra nehnuteľností (príloha č. 1) je zabezpečiť hromadné doplňovanie údajov popisných informácií, ktoré sú vedené v papierovej forme. Poskytovanie údajov katastra nehnuteľností v digitálnom tvare prostredníctvom internetu si vyžaduje aby všetky údaje katastra nehnuteľností boli v digitálnom tvare. V súčasnosti obsahuje databáza katastra nehnuteľností 62% údajov v počítači ovládateľnom tvare. Úloha rieši konverziu údajov do štruktúrovanej digitálnej formy. 

A)	B) Vývoj nástrojov GIS na poskytovanie jednotných lokalizačných informácií  s rešpektovaním európskych štandardov
Cieľom návrhu štátnej objednávky Vývoj nástrojov GIS na poskytovanie jednotných lokalizačných informácií  s rešpektovaním európskych štandardov (príloha č. 2) je vytvoriť nástroje na ukladanie údajov a ich poskytovanie  ako prvkov národnej priestorovej infraštruktúry. Tvorba GIS je kvalitatívne regulovaná medzinárodnými štandardmi v zmysle Deklarácie Európskej únie  o práve na prístup k informáciám. Globálny význam GIS v rámci Európy je hlavne vo funkcii základnej informačnej vrstvy pre vytváranie odvetvových - tematických informačných systémov. ZB GIS vytvorí základ pre budovanie odvetvových informačných systémov v rezortoch pôdohospodárstva, dopravy, životného prostredia, obrany  a ďalších. Úrad koordinuje budovanie ZB GIS so zainteresovanými rezortmi, najmä s Ministerstvom obrany SR. Racionálne budovanie ZB GIS si vyžaduje využívať letecké meračské snímky vyhotovované za štátne prostriedky Ministerstvom pôdohospodárstva SR (Integrovaný administratívny a kontrolný systém) a Ozbrojenými silami SR.

C)	Implementácia nového Informačného systému katastra nehnuteľností a jeho hardvérová a softvérová podporaC)	

V rámci projektu PHARE SR 9906.04.0004 bolo v roku 2002 dodané technické vybavenie (počítač, skener) na 92 pracovísk rezortu ÚGKK SR a vytvorené programové vybavenie pre správy katastra na skenovanie listín a programové vybavenie pre spravovanie ISKN. Ide o programové vybavenie zohľadňujúce nový údajový model v architektúre klient-server s uložením dát v databáze ORACLE. Základom pre uvedené programové vybavenie bolo programové vybavenie vytvorené v rámci vedecko-technického projektu (ISKN pod Windows) s tým, že sa tam zapracovali procedúry potrebné na registráciu a skenovanie listín,  sledovanie obehu dokumentov a ich archiváciu. Vytvorené programové vybavenie bolo otestované na Správe katastra Dunajská Streda. Projekt ŠIS „Implementácia nového Informačného systému katastra nehnuteľností a jeho hardvérová a softvérová podpora“ (príloha č. 3) má zabezpečiť dobudovanie (doriešenie) tohto systému a zabezpečiť jeho ďalší rozvoj - vrátane implementácie na všetkých správach katastra. To si vyžaduje nákup podporného grafického softvéru Geomedia (56 mil. Sk) a zároveň zabezpečiť jeho každoročnú údržbu (maintenance). Údržbu (softvérovú  podporu) si vyžaduje aj databázový softvér ORACLE, s ktorého nákupom sa uvažuje už v tomto roku. V roku 2003 bude vytvorená aplikácia na zverejnenie údajov katastra nehnuteľností na internete. Počnúc rokom 2004 je potrebné sústavne zabezpečovať aktualizáciu  tejto aplikácie.
	Keďže program PHARE končí FM ´03, je potrebné uvažovať o obnove výpočtovej a zobrazovacej techniky a  nákupe upgrade základného softvéru z prostriedkov štátneho rozpočtu. Ak uvažujeme o  5-ročnom  cykle obnovy výpočtovej techniky a s hodnotou centrálneho výpočtového systému 100 000 tis. Sk, tak ročné náklady na obnovu predstavujú 20 000 tis. Sk. Obnova centrálneho výpočtového systému sa v priebehu rokov 2004 – 2007 nepredpokladá. V centre prichádza do úvahy doplnenie bezpečnostných prvkov z bezpečnostného projektu, ktorý bude vypracovaný do 30. 6. 2003. Na katastrálnych pracoviskách je potrebné ročne obmeniť cca 460 ks počítačov z celkového počtu 2300 počítačov, čo predstavuje sumu 23 000 tis. Sk. 

Projekt ŠIS – Implementácia nového ISKN	           	                        	   Tab. č. 1

Rok riešenia | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Spolu
| v tis. Sk |
Nákup SW GeoMedia | 30 000 | 26 000 | - | - | 56 000
Tech. podpora GeoMedie | 6 000 | 6 000 | 12 000 | 12 000 | 36 000
Tech. podpora ORACLE | 5 000 | 5 000 | 5 000 | 5 000 | 20 000
Obnova PC 460 ks ročne | 23 000 | 23 000 | 23 000 | 23 000 | 92 000
Vývoj aplikačného SW | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 60 000
kapitálové výdavky | 64 000 | 60 000 | 40 000 | 40 000 | 204 000
bežné výdavky | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 60 000
Spolu | 79 000 | 75 000 | 55 000 | 55 000 | 264 000

D)   Slovenský priestorový observačný systém
Projekt ŠIS „Slovenský priestorový observačný systém“ (príloha č. 4) je zameraný na vybudovanie Slovenskej permanentnej geodetickej služby na využívanie globálnych navigačných satelitných systémov (GNSS). Slovenská permanentná geodetická služba je súhrnným pomenovaním tej časti infraštruktúry, ktorá umožňuje efektívne využívať globálne navigačné satelitné systémy a určovať priestorovú polohu objektov a javov s vysokým časovým a polohovým rozlíšením na celom území Slovenska v jednotnom záväznom súradnicovom systéme. Systém ETRS89 je spresnený celosvetový WGS84 geodetický systém, ktorý na vyžiadanie Európskej komisie definovala subkomisia  IAG (Medzinárodná asociácia geodetov) ako záväzný pre všetky geopráce (určovanie polohy objektov a javov) v Európe. Európske  integrované geodetické základy  tvoria  kostru pre všetky medzinárodné geoinformačné systémy, pre navigáciu, diaľkový prieskum Zeme a celoeurópsky systém sledovania pohybov zemskej kôry. Predpokladaná návratnosť vynaložených finančných prostriedkov na zavedenie Slovenského priestorového observačného systému je 10 rokov.

Celkové finančné náklady na štátne objednávky a projekty ŠIS	                  Tab. č. 2		
Rok riešenia | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Spolu
| v tis. Sk |
štátna obj. č. 1 – bežné v. | 2 100 | 1 900 | - | - | 4 000
štátna obj. č. 2 – bežné v. | 2 600 | 3 100 | - | - | 5 700
projekt ŠIS č. 3 – bežné v. | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 60 000
projekt ŠIS č. 3 - kap. v. | 64 000 | 60 000 | 40 000 | 40 000 | 204 000
projekt ŠIS č. 4 – ŠR | 12 000 | 7 000 | 7 000 | - | 26 000
projekt ŠIS č. 4 – mimo- rozpočtové zdroje | 4 000 | 3 000 | 3 000 | - | 10 000
spolu kapitál. výdavky – ŠR | 76 000 | 67 000 | 47 000 | 40 000 | 230 000
spolu bežné výdavky – ŠR | 19 700 | 20 000 | 15 000 | 15 000 | 69 700
spolu mimorozp. zdroje | 4 000 | 3 000 | 3 000 | | 10 000
spolu štátny rozpočet (ŠR) | 95 700 | 87 000 | 62 000 | 55 000 | 299 700

4.   Záver

Vybudovanie priestorovej infraštruktúry zabezpečí permanentnú priestorovú a časovú lokalizáciu objektov a javov s vysokým rozlíšením v reálnom čase na celom území SR v jednotnom európskom terestrickom priestorovom referenčnom systéme ETRS 89 a vytvorí základný predpoklad na vybudovanie lokalizačného základu  štátneho informačného systému. Informačný systém katastra nehnuteľností predstavuje základný register štátneho informačného systému.  Štátne objednávky výskumu a vývoja (prílohy č. 1 a č. 2) boli predložené Ministerstvu školstva SR.
Z predkladaného materiálu vyplýva potreba zaradiť úlohy, ktoré obsahuje Rozvojový program odvetvia geodézie, kartografie a katastra na roky 2004 – 2007, medzi priority vlády SR. 
Realizácia rozvojového programu odvetvia geodézie, kartografie a katastra ako prierezového rezortu v oblasti lokalizácie priestorových informácií vytvorí podmienky pre budovanie ostatných častí štátneho informačného systému, najmä v oblasti pôdohospodárstva,  dopravy a životného prostredia a v oblasti priestorových informácií naplní očakávania na realizáciu e-Governmentu.

	Zaobstaranie prístrojového vybavenia, základného a aplikačného programového vybavenia  a výber riešiteľského pracoviska sa uskutoční v zmysle zákona NR SR č. 263/2002 Z. z. o verejnom obstarávaní v znení neskorších predpisov. Preberanie a kontrola výsledkov rozvojového programu sa bude realizovať formou overovania úplnosti, správnosti a kvality podmienok dodávky. Priebežné sledovanie bude zabezpečené na kontrolných dňoch.