Informácia o stave plnenia medzinárodných zmlúv

I. Celkový stav plnenia medzinárodných zmlúv za rok 2002

	Medzinárodné zmluvy sú základom a najrozšírenejšou formou medzinárodného práva, regulujú značnú časť medzinárodných vzťahov a poskytujú právny základ pre všestrannú medzinárodnú spoluprácu. To všetko objektívne zvyšuje úlohu a význam medzinárodných zmlúv ako dôležitého prostriedku zabezpečenia nielen konkrétnych vzťahov medzi dvomi alebo viacerými štátmi, ale množstvo z nich upravuje celé oblasti medzinárodných vzťahov. Tomuto trendu zodpovedá i záujem  Slovenskej republiky o budovanie efektívnej a komplexnej zmluvnej základne. K 31. decembru 2002 bola Slovenská republika viazaná 2760 dvojstrannými zmluvami a 1112 mnohostrannými zmluvami.  Väčšina z týchto zmluvných dokumentov bola uzavretá ešte pred vznikom  Slovenskej republiky a na základe článku 153  Ústavy Slovenskej republiky a Vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky z 3.12.1992 Slovenská republika do týchto zmlúv sukcedovala.

       Slovenská republika od svojho vzniku dňa 1.1.1993 veľmi aktívne budovala vlastnú zmluvnú základňu. Dôkazom toho je skutočnosť, že Slovenská republika už podpísala 890 dvojstranných zmlúv, z toho 58 v roku 2002 a uzavrela  204 mnohostranných zmlúv, z toho 19 v roku 2002. Tieto medzinárodné zmluvy zodpovedajú zahraničnopolitickej orientácii Slovenskej republiky a ich vykonávanie nespôsobuje závažnejšie problémy. 

       Ako už bolo spomenuté vyššie, väčšiu časť zmluvnej základne Slovenskej republiky tvoria zmluvné dokumenty bývalého Československa, do ktorých Slovenská republika sukcedovala. Mnoho z týchto zmlúv je v súčasnosti už prekonaných, alebo sa z rôznych iných príčin nevykonávajú, prípadne nezodpovedajú záujmom a potrebám Slovenskej republiky. Preto prebieha proces revízie dvojstrannej zmluvnej základne s jednotlivými štátmi. Od 1.1.1993 do 31.12.2002 bola ukončená revízia dvojstrannej zmluvnej základne so 44 štátmi. V tomto prípade ide o zdĺhavý proces, ktorý napriek  snahe MZV SR nebolo možné urýchliť. Postup procesu revízie dvojstrannej zmluvnej základne závisí od ochoty partnerskej krajiny revíziu začať,  resp. od schvaľovacieho procesu na strane druhého zmluvného partnera.

II. Stav plnenia medzinárodných zmlúv podľa jednotlivých gestorov

Ministerstvo financií SR 

Ministerstvo financií je gestorom zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií, ktoré majú z hľadiska vnútroštátnych právnych predpisov charakter medzinárodných zmlúv tzv. prezidentskej povahy. Ďalším okruhom zmlúv, na ktorých príprave sa podieľa Colné riaditeľstvo SR, sú zmluvy z oblasti colníctva. V gescii ministerstva financií sú aj niektoré ďalšie zmluvy  finančného charakteru, napríklad zmluvy o riešení pohľadávok, platobné zmluvy. 

V roku 2002 sa nevyskytli žiadne závažné problémy súvisiace s uplatňovaním zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia. Vyskytli sa však technické problémy.

	Pri predkladaní Dohody medzi vládou SR a vládou Kanady o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov a z majetku na publikáciu v Zbierke zákonov SR bolo v Zbierke zákonov SR publikované len oznámenie MZV SR o tejto zmluve (viď Zbierka zákonov SR č. 369/2002) spolu s informáciou, že „do textu dohody možno nazrieť na Ministerstve financií Slovenskej republiky„. Samotný text Dohody nebol v Zbierke zákonov SR publikovaný, hoci bola vykonaná autorská korektúra textu. Dôvodom malo byť nepredloženie „Doložky prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi„ v nadväznosti na zákon zo 17. mája 2002, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov (viď Zbierka zákonov SR č. 275/2002). Podľa § 6 ods. 2 citovaného zákona, ak má medzinárodná zmluva prednosť pred zákonmi (čo zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia vždy majú), súčasťou oznámenia o uzavretí medzinárodnej zmluvy je rozhodnutie Národnej rady SR o tejto skutočnosti. Prílohou oznámenia je doložka prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi; zároveň sa uverejní aj úplné znenie takej medzinárodnej zmluvy.

Predmetná Doložka prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi však v prípade zmluvy s Kanadou vypracovaná nebola, pretože sa v čase legislatívneho schvaľovania dohody s Kanadou (Porada vedenia MF SR, vláda SR, NR SR) nevyžadovala. Domnievame sa, že daňová verejnosť nemôže doplácať na skutočnosť, že v Zbierke zákonov SR nenájde text medzinárodnej zmluvy z dôvodu, že zákonodarca opomenul riešiť prechodné ustanovenia. Zákonodarca pamätal len na skutočnosť, že „v prípade medzinárodných zmlúv, ktoré boli schválené vládou SR pred nadobudnutím účinnosti novely Legislatívnych pravidiel vlády SR (1. január 2002) schválenej uznesením vlády SR č. 1130 z 28. novembra 2001 a majú charakter medzinárodných zmlúv podľa článku 7 ods. 5 Ústavy SR, je predkladateľ pred ich predložením na rokovanie NR SR povinný predložiť na rokovanie vlády SR vo forme dodatku k pôvodnému materiálu doložku prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi„ , ako sa to uvádza v časti 3.1.9 najnovšieho metodického pokynu Úradu vlády SR z 25.9.2002, ktorým sa mení a dopĺňa metodický pokyn na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. 

Predpokladá sa, že uvedený problém s doložkou vznikne v budúcnosti aj pri iných zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia, napr. pri Zmluve medzi SR a Portugalskou republikou o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov, ktorá už bola tiež predmetom rokovania vlády SR, bola podpísaná a s ktorou už NR SR vyslovila súhlas. Bola tým schválená pred nadobudnutím účinnosti novely zákona č. 1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov SR a rovnako pred vypracovaním inštruktážnych listov Medzinárodnoprávneho odboru MZV SR č. 136.691/2001 zo dňa 28.6.2001 a č. 134.028/2002-MEPO z júna 2002.

Ďalšou problematickou oblasťou sa javí ustanovenie týkajúce sa vyhlasovania medzinárodných zmlúv v Zbierke zákonov SR. Predmetnou novelou sa ukladá povinnosť vyhlasovať medzinárodnú zmluvu v Zbierke zákonov bezodkladne po jej odovzdaní na uverejnenie, najneskôr v deň nadobudnutia jej platnosti pre Slovenskú republiku. Táto skutočnosť nebola v prípade zabezpečenia vyhlásenia Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Litovskou republikou o zamedzení dvojitého zdanenia a zabránení daňovému úniku v odbore daní z príjmov a z majetku dodržaná. Zmluva nadobudla platnosť výmenou ratifikačných listín dňa 16.12.2002, a k tomuto dátumu nebol jej text vyhlásený v Zbierke zákonov, hoci MF SR listom zo dňa 15.11.2002 v súlade s článkom 23 Zásad vlády Slovenskej republiky pre oblasť medzinárodných zmlúv požiadalo MZV SR o zabezpečenie vyhlásenia textu Zmluvy v Zbierke zákonov SR. V tejto súvislosti by sme uvítali väčšiu súčinnosť a koordináciu práce medzi MF SR,  MZV SR a MS SR.

 	Ustanovenie, ktorým sa ukladá povinnosť vyhlasovať medzinárodnú zmluvu v Zbierke zákonov SR najneskôr v deň nadobudnutia jej platnosti pre Slovenskú republiku je problematické. V praxi to znamená, že pri dojednávaní je potrebné so zmluvným partnerom dohodnúť 30 až 90 dňovú lehotu po dni doručenia  neskoršieho oznámenia o splnení vnútroštátnych podmienok (to isté platí v prípade výmeny ratifikačných listín), aby sa vytvoril priestor na vyhlásenie zmluvy počas tejto lehoty v Zbierke zákonov SR. Pri expertných rokovaniach je veľmi problematické vysvetľovanie opodstatnenosti tejto 90 dňovej lehoty (resp. 30 a 60 dňovej lehoty), nakoľko napr. singapursky partner argumentuje tým, že v jeho prípade postačuje lehota do 7 dní pre vykonanie analogických úkonov, ktoré požaduje slovenská strana. Na druhej strane uvedená 30 - 90 dňová lehota môže v určitých prípadoch oddialiť vykonávanie ustanovení zmluvy až o 1 rok (vysvetlenie: špecifikom zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia je skutočnosť, že článok pojednávajúci o nadobudnutí platnosti rozlišuje dva pojmy: nadobudnutie platnosti a vykonávanie ustanovení zmluvy, pričom vykonávanie ustanovení zmluvy sa viaže na 1. január roka nasledujúceho po roku, v ktorom zmluva nadobudne platnosť) Takže v prípade, ak by sa napr. výmena ratifikačných listín uskutočnila  po prvom októbri (a do konca roku) roku „X„, pri dojednaní 90 dňovej lehoty by zmluva nadobudla platnosť v roku „X+1„ a jej ustanovenia by sa začali vykonávať prvým januárom roku „X+2„, čomu sa  zmluvní partneri snažia vyhnúť. V tejto súvislosti  by Odbor medzinárodných daňových vzťahov rád inicioval pracovné stretnutie zástupcov MF SR, MS SR a MZV SR za účelom stanovenia spoločného postupu pri dojednaní čo možno najkratšej lehoty vzťahujúcej sa na nadobudnutie platnosti. 

Ustanovenie zákona č. 1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov SR, ktorým sa ukladá povinnosť vyhlasovať medzinárodnú zmluvu v Zbierke zákonov SR  najneskôr v deň nadobudnutia jej platnosti pre Slovenskú republiku nie je možné v praxi dôsledne realizovať a vyžaduje si zmenu zákona.

Medzinárodná administratívna spolupráca v oblasti colníctva je neodmysliteľnou súčasťou činnosti colnej správy pri odhaľovaní colných podvodov. Na veľmi dobrej úrovni je spolupráca s Českou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Spolkovou republikou Nemecko, Francúzskom, Veľkou Britániou a ostatnými krajinami EÚ. Spolupráca s Ukrajinou a Ruskou federáciou je na dobrej úrovni, vzhľadom na malý objem importu a exportu je však málo využívaná. Spolupráca s Tureckom nie je dobrá, zo strany Turecka sú informácie poskytované neochotne a sú neúplné. Rovnako spolupráca s Čínou nie je na žiadúcej úrovni. Termín vybavenia žiadosti o  informácie presahuje 12 mesiacov.

Vykonávanie medzinárodných zmlúv pre oblasť colníctva zabezpečuje colná správa, pričom doteraz sa nevyskytli žiadne problémy a nedostatky. Zmluvné záväzky vyplývajúce z ustanovení medzinárodných zmlúv dodržiava tak slovenská strana, ako aj zmluvní partneri. Nebolo zaznamenané porušenie medzinárodnej zmluvy, ktoré by malo negatívny dôsledok na záujmy SR.

V roku 2002 nebola podpísaná ani jedna dohoda o podpore a ochrane investícií. Rovnako žiadna takáto dohoda nenadobudla v roku 2002 platnosť.

Keďže v zmysle záverov 6. Porady vedenia MF SR zo dňa 12.12.2002 sú rokovania o uzatváraní nových bilaterálnych investičných dohôd do vstupu SR do EÚ zmrazené, okrem rokovaní s Južnou Kóreou, pre ktorú platí osobitný režim, je v roku 2003 v pláne len dohoda o podpore a ochrane investícií s Južnou Kóreou.

V súvislosti s plnením záväzkov SR z negociačnej kapitoly č. 26 – Vonkajšie vzťahy v rámci prístupového procesu do EÚ sa bude pokračovať v analýze bilaterálnych investičných dohôd. Zatiaľ sa v roku 2003 predpokladá prípadná renegociácia Dohody medzi ČSFR a USA o vzájomnej podpore a ochrane investícií, ktorá bola podpísaná v roku 1991 (platnosť od 19.12.1992).

	Pri zmluvách v oblasti riadenia štátneho dlhu a rezortných zmluvách sa nevyskytli závažné problémy súvisiace s ich vykonávaním.

Ministerstvo hospodárstva SR 

	Ministerstvo hospodárstva SR je gestorom medzinárodných zmlúv hospodárskych všeobecnej povahy, obchodných zmlúv, zmlúv o výrobnej kooperácii a špecializácii, úverových zmlúv spojených s dodaním tovaru, poskytovaním služieb alebo výkonom práce, zmlúv týkajúcich sa cestovného ruchu, zmlúv o poskytovaní služieb v podobe inej slovenskej pomoci pri technickom a vedeckom rozvoji druhej krajiny.

	V oblasti medzinárodných zmlúv a dohôd hospodárskeho charakteru považovalo Ministerstvo hospodárstva SR za prioritu v roku 2002  proces zosúlaďovania týchto zmlúv so zmluvnou základňou Európskej únie s cieľom ukončiť zmluvné vzťahy, ktoré nie sú zlučiteľné s budúcimi záväzkami Slovenskej republiky ako člena únie. Preto aj informácia o stave plnenia medzinárodných zmluvných dokumentov Ministerstva hospodárstva SR je zameraná na harmonizáciu zmluvnej základne s právom Európskej únie, ktorá najmä v oblasti hospodárskych záväzkov je náročná a rozsiahla.

Pristúpením k Európskej únii sa Slovenská republika ako plnoprávny člen integračného zoskupenia bude musieť podriadiť princípom a pravidlám spoločnej obchodnej politiky a aplikovať pravidlá spoločnej obchodnej politiky EÚ. Vzhľadom na uvedené,  každý bilaterálny alebo multilaterálny záväzok SR nad rámec spoločnej obchodnej politiky EÚ alebo ten, ktorý by akýmkoľvek spôsobom zasahoval do realizácie tejto politiky v rámci jednotného trhu, by znamenal porušovanie záväzkov člena EU. Z tohto dôvodu ešte pred vstupom je potrebné tieto zmluvné vzťahy právne upraviť a dať ich do súladu so zmluvnou základňou EÚ. 

V súvislosti s právomocami v rámci EÚ je potrebné jasne rozlišovať výlučnú právomoc EÚ, konkurujúce právomoci alebo výlučné právomoci členských štátov. O výlučnej právomoci EÚ hovoríme vtedy, keď členské štáty v niektorej oblasti preniesli svoje suverénne kompetencie na spoločenstvá úplne. Ak došlo k prenosu kompetencií len čiastočne, hovoríme o konkurujúcej právomoci spoločenstiev. Ak právomoci neboli prenesené na spoločenstvá, hovoríme o výlučnej právomoci členských štátov. 

Pri napĺňaní týchto princípov EÚ sa v praxi ukázalo, že hranice právomocí EÚ a členských štátov neboli  dosť  jasne definované. Aby sa predišlo tzv. konfliktu právomocí oboznámila Európska komisia (ďalej len EK) vo svojom Memorande o princípe subsidiarity Radu a Parlament, v ktorých oblastiach má EK výlučnú právomoc. V tejto súvislosti je dôležité si uvedomiť, že výlučnú právomoc má EK pri odstraňovaní prekážok vnútorného trhu, najmä v oblasti voľného pohybu tovaru, kapitálu a služieb, spoločnej obchodnej politiky, súťažných pravidiel, spoločnej organizácie poľnohospodárskych výrobkov a stavu rýb, ako aj v podstatnej časti dopravnej politiky, v oblasti menovej a kurzovej politiky. 

Spoločná obchodná politika sa realizuje vo výlučnej právomoci EK už roku l969, kedy  uplynulo prechodné obdobie pre usporiadanie vzájomných vzťahov v rámci colnej únie. V riadení obchodnej politiky EK aplikuje nástroje obchodnej politiky platné v rámci členstva vo Svetovej obchodnej organizácii (ďalej len WTO) a používa klasické nástroje medzinárodného obchodu ako sú clá, kvantitatívne obmedzenia dovozu alebo vývozu a opatrenia s rovnocenným účinkom alebo obchodné dohody. Vychádzajúc z uvedeného, čo sa týka medzinárodných zmlúv, je ich uzatváranie vo výlučnej kompetencii  EK,  teda  uzatvárať vzťahy s tretími krajinami, má právo výlučne EK a nie členské štáty. Rovnako to platí pri colnej politike, ochranných nástrojoch ako sú kvantitatívne opatrenia,  antidumpingové a vyrovnávacie clá. EK zastupuje členské štáty vo WTO, rokuje v orgánoch tejto organizácie, ako aj v iných medzinárodných organizáciách v záujme členských štátov. 

Jedným zo základných pilierov voľného pohybu tovarov  sú princípy colnej  únie, vymedzené v článku 23 ods. 1 Zmluva o založení Európskej únie (ďalej len ZEÚ). Vnútorná zložka colnej únie zahŕňa obchodnú výmenu tovarov v rámci vnútorného trhu EÚ a vylučuje, aby členské štáty ukladali clá na vývoz a dovoz tovaru. Akékoľvek clá na dovozy a vývozy tovarov vo vnútri Únie sú zakázané článkom 25 ZEÚ. Aby sa zabránilo obchádzaniu tohto zákazu, členské štáty zároveň nesmú prijímať ani opatrenia, ktoré by mali efekt rovnocenný s clom, resp., ktoré by pre niektorý z členských štátov spôsobovali preferencie alebo diskrimináciu.
  
Výlučná právomoc EÚ v oblasti obchodnej politiky však neznamená, že členské štáty EÚ nemôžu uzatvárať zmluvy s tretími krajinami. Tieto však  môžu uzatvárať len v oblasti, ktoré patria do kompetencie členských štátov ako napr. dohody o spolupráci s tretími štátmi, ktoré nespadajú pod oblasť obchodných dohôd, a teda nepatria do spoločnej obchodnej politiky, výlučnej právomoci EÚ. Takéto  dohody sú však stále vystavené riziku, že by mohli  odporovať spoločnej obchodnej politike. Preto aj tieto dohody spadajú pod komunitárnu kontrolu. Táto kontrola je upravená na základe rozhodnutia Rady, podľa ktorého  sa zavádza  konzultačné konanie o dohodách uzatvorených členskými štátmi s tretími štátmi (pozri Rozhodnutie Rady č. 74/393, ÚL L 1974, 208). Cieľom konzultácií je zabezpečiť súlad a zhodu záväzkov členských štátov voči spoločným politikám, najmä spoločnej  obchodnej politike. 

V tomto kontexte je potrebné  každú zmluvu vidieť a hodnotiť podľa článku 133 Zmluvy o založení EÚ, keď dojednávanie dvojstranných obchodných dohôd, dohôd o obchodnej spolupráci, dohôd o zónach voľného obchodu, o potravinovej pomoci, multilaterálnych dohôd o niektorých komoditách, ale aj dohôd upravujúcich akýkoľvek nástroj ovplyvňovania obchodu je vo výlučnej právomoci Únie.

Pokiaľ ide o medzinárodné zmluvy SR, tieto sú súčasťou právneho poriadku SR. Ide o zmluvy, ktoré podliehajú ratifikácii parlamentom, podpisované prezidentom (prezidentské zmluvy), medzivládne zmluvy, ktoré schvaľuje vláda SR  a podpisuje ich vládou poverený člen vlády, ako aj rezortné zmluvy, ktoré uzatvára v rámci  svojej kompetencie príslušné ministerstvo a podpisuje ich minister. V súlade s týmto je SR v zmysle Európskej dohody o pridružení povinná zabezpečiť, aby medzinárodné záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv, neboli v rozpore so záväzkami, ktoré na seba prevezme SR po pristúpení k EÚ. (V tomto kontexte je potrebné vidieť spoločný trh a jednotnú  obchodnú politiku v rámci spoločenstva). 

Vo vzťahu k uvedenému je možné konštatovať, že dominantnou skupinou dohôd, ktoré sú v rozpore s Európskym právom a ktorých platnosť ministerstvo odporúča ukončiť, sú obchodné dohody a dohody o obchodnej spolupráci. Kde ich predmetom je poskytovanie doložky najvyšších výhod bez obmedzení v národnom zaobchádzaní druhej zmluvnej strane, ako aj stanovenie všeobecných pravidiel vzájomnej obchodnej spolupráce. Doložka najvyšších výhod je jedným z nástrojov obchodnej politiky štátov používaných v medzinárodnom obchode na posilnenie spolupráce v oblasti obchodu. Na základe tejto zmluvná strana poskytuje všetky preferencie a výhody alebo oslobodenia poskytnuté akémukoľvek výrobku pochádzajúcemu z ktorejkoľvek krajiny alebo určenému do ktorejkoľvek krajiny aj zmluvnej strane. Vzhľadom na ustanovenia článku 133 ZEÚ je  využívanie nástrojov obchodnej politiky voči tretím štátom vo výlučnej právomoci EÚ, a to znamená, že členské štáty nemôžu uzatvárať medzinárodné zmluvy spadajúce pod tento článok. Rozsah článku 133 ZEÚ nie je obmedzený  len na clá a vzájomný obchod, ale zahŕňa celú oblasť spoločnej obchodnej politiky, exportné subvencie, úverové a finančné vzťahy ako aj oblasti, ktoré bežne tvoria súčasť multilaterálnych komoditných zmlúv. Po pristúpení k EÚ prevezme SR všetky medzinárodné záväzky EÚ voči tretím krajinám, pričom v mnohých prípadoch pôjde  o nahradenie bilaterálnych zmlúv vyššou formou. Vzhľadom na uvedené sa navrhuje, aby boli obchodné dohody tohto druhu s tretími krajinami ukončené až na niektoré výnimky.

Potrebné je, aby bol zabezpečený plynulý prechod súčasného slovenského obchodno-politického režimu na režim únijný. V praxi to znamená vypovedať najmä preferenčné zmluvy k referenčnému dátumu vstupu Slovenskej republiky do EÚ a u ostatných zmlúv sa odporúča postupovať  veľmi citlivo berúc do úvahy politický a aj ekonomický rozmer ukončenia zmluvného vzťahu.

O závažnosti zosúladenia medzinárodných zmlúv informovala EK Slovenskú republiku počas spoločného rokovania v Bruseli v októbri 2002. Pravidelná správa Európskej komisie taktiež uvádza: "SR musí renegociovať alebo vypovedať všetky medzinárodné zmluvy uzavreté s tretími krajinami, ktoré nie sú kompatibilné s jej budúcimi záväzkami ako člena EÚ." To sa týka aj bilaterálnych investičných dohôd.

EÚ si vytvára v poslednej fáze rokovaní s kandidátskymi krajinami priestor v kapitole 31 pre prípad, že budúci členovia si nebudú plniť záväzky vyplývajúce z prístupového procesu a tým narušujú fungovanie vnútorného trhu, zahŕňajúc záväzky sektorové vo vzťahu ku ekonomickým aktivitám majúcim cezhraničné účinky. V takomto prípade ide o "Internal Market safeguard clause" podľa čoho môže členský štát alebo EK iniciovať prijatie vhodných opatrení, trvajúcich dovtedy kým sa náprava neuskutoční a členská krajina dá do súladu svoje záväzky. Klauzula predstavuje spôsob zabezpečenia plnenia dohodnutých záväzkov, čo platí aj pre záväzok zosúladenia medzinárodných zmlúv.

Podrobnú analýzu problematiky s návrhom ďalšieho postupu obsahuje materiál Ministerstva hospodárstva SR „Správa o postupe zosúlaďovania medzinárodných zmlúv a dohôd hospodárskeho charakteru Slovenskej republiky so zmluvnou základňou Európskej únie, vrátane plánu ďalšieho postupu prác v oblasti prispôsobovania sa medzinárodných zmlúv a dohôd hospodárskeho charakteru Slovenskej republiky európskemu právu“. Uvedený materiál je samostatným materiálom Ministerstva hospodárstva, podrobným riešením problematiky a rozsahom ide nad rámec predkladanej informácie.

Ministerstvo vnútra SR

Ministerstvo vnútra je gestorom medzinárodných zmlúv týkajúcich sa úpravy štátnych hraníc, cestovných dokladov, víz, štátneho občianstva, v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti, zmlúv o vojnových hroboch, o cezhraničnej spolupráci, o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach a pod.
Ministerstvo vnútra plnilo v roku 2002 záväzky vyplývajúce zo zmlúv uzavretých s jednotlivými štátmi v súlade so zameraním zahraničnej politiky Slovenskej republiky, potrebami a záujmami  Ministerstva vnútra, ako aj Policajného zboru SR. Na základe vyhodnotenia plnenia zmlúv možno konštatovať, že uzavreté zmluvné dokumenty boli v roku 2002 v prevažnej miere plnené. Nadštandartná je spolupráca s Českou republikou, dobrá s ostatnými susednými krajinami. 
	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o spoločných  štátnych hraniciach. (Bratislava 14. októbra 1993) je vývojom prekonaná a v niektorých ustanoveniach kontroverzná. Otázka začatia prác na príprave textu novej zmluvy bola navrhnutá  ukrajinskej strane na stretnutí  hraničných komisií v septembri 2001. Následné písomné stanovisko predsedu ukrajinskej delegácie  k problematike prípravy novej zmluvy (alebo novelizácie zmluvy) je záporné. Problematika  prípravy novej zmluvy bude nastolená na zasadaniach hraničnej komisie v roku 2003 vo väzbe na plánované komplexné preskúšanie spoločnej štátnej hranice podľa článku 10 zmluvy. V prípade potreby, bude ministerstvo vnútra iniciovať riešenie problematiky diplomatickou cestou. Plnenie zmluvných záväzkov z ukrajinskej strany je celkom uspokojivé (ekonomické problémy). Údržba vyznačenia štátnej hranice príslušnými orgánmi Ukrajiny je len sporadická. Podľa predbežných rokovaní a dohôd na úrovni predsedov delegácií Spoločnej hraničnej komisie sa  problematika bude riešiť na zasadaní komisie v prvom polroku 2003. Súčasný stav v plnení zmluvných záväzkov z vyššie uvedenej zmluvy si v súčasnosti nevyžaduje riešenia diplomatickou cestou zo slovenskej strany. 
	 
Ministerstvo vnútra SR v súčasnosti vykonáva 221 dvojstranných medzinárodných zmlúv a 6 mnohostranných zmluvných dokumentov. 

V roku 2002 bolo uzavretých 9 zmluvných dokumentov. V súčasnosti sa pokračuje v harmonizácii vízovej politiky Slovenskej republiky s vízovou politikou Európskej únie. Vláda SR svojim uznesením č. 604 zo dňa 27. júna 2001 schválila harmonizáciu vízovej politiky SR s vízovou politikou EÚ, vychádzajúc z nariadenia Rady EÚ č. 539/2001. 

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky plní aj medzinárodné záväzky vyplývajúce  z  bilaterálnych a multilaterálnych zmlúv, ktorých gestorom sú iné ministerstvá alebo ostatné ústredné orgány štátnej správy.

		Na úseku archívnictva sa  týkajú ministerstva vnútra ustanovenia, ktoré sú obsiahnuté v dohodách o kultúrnej spolupráci. Ministerstvo vnútra - odborom archívnictva a spisovej služby sekcie verejnej správy zároveň uzatvára s archívmi iných štátov dohody o spolupráci v oblasti využívania archívnych dokumentov. Dohody  umožňujú využívanie archívnych fondov v súlade s platnými vnútroštátnymi predpismi, výmenu odbornej literatúry a skúseností, ako aj realizáciu spoločných odborných podujatí. 

	Spolupráca v  občianskych, rodinných a trestných oblastiach je taktiež vykonávaná v súlade s  medzinárodnými záväzkami uvedenými v  zmluvách, ktorých gestorom je ministerstvo spravodlivosti:
•	Európsky dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach (oznámenie MZV č. 550/1992 Zb.), v znení dodatkového protokolu (oznámenie MZV č. 12/1997 Z.z.),
•	Európsky dohovor o vydávaní (oznámenie MZV č. 549/1992 Zb.), v znení dodatkových protokolov (oznámenia MZV č. 10/1997 Z.z. a č. 11/1997 Z.z.),
•	Európsky dohovor o odovzdávaní trestného konania (oznámenie MZV č. 551/1992 Zb.),
•	Zmluvy o právnej pomoci vo veciach občianskych, rodinných a trestných.

	Právna pomoc sa poskytuje v rámci  príslušných medzinárodnoprávnych dokumentov. Žiadosti o právnu pomoc predkladajú vyšetrovatelia Policajného zboru prostredníctvom Generálnej prokuratúry SR, resp. Ministerstva spravodlivosti SR.  Z krajských ani okresných úradov justičnej policie  nie je signalizované porušovanie ustanovení medzinárodných zmlúv zo strany zmluvných partnerov alebo slovenských subjektov, ani iné negatívne skutočnosti.
	Ministerstvo vnútra na základe poznatkov  z  krajských úradov a okresných úradov justičnej políciekonštatuje, že zo strany niektorých zmluvných strán dochádza k nedodržiavaniu medzinárodných zmlúv o právnej pomoci v ustanoveniach týkajúcich sa uznávania dokladov bez vyššieho overenia a legalizácie.  
Ministerstvo vnútra taktiež  bezproblémovo vykonáva v praxi 27 dvojstranných medzinárodných zmlúv o právnej pomoci v občianskych, rodinných a trestných veciach. 

	Celkove možno kladne hodnotiť stav plnenia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných zmluvných dokumentov pre rezort ministerstva vnútra. V ďalšom období bude potrebné pokračovať v prehlbovaní a rozširovaní bilaterálnej i multilaterálnej spolupráce v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy Slovenskej republiky.
	Základnou orientáciou pre Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky pri budovaní bilaterálnych vzťahov bude Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky, Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2003, ako aj plánovacie dokumenty Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR je gestorom  zmlúv v oblasti stavebníctva, architektúry, regionálneho rozvoja a  verejných prác.

Pri vykonávaní medzinárodných zmluvných dokumentov neboli zaznamenané žiadne závažné problémy. V rámci plnenia zmlúv je rozvinutá najaktívnejšia spolupráca s Českou republikou. V minulom roku sa zintenzívnili aktivity s Ukrajinou, ktoré vyústili do podpísania medzirezortnej dohody. Naďalej pokračujú rokovania o možnosti uzavretia zmlúv najmä v oblasti preukazovania zhody stavebných výrobkov s Maďarskom, Poľskom, Chorvátskom a Talianskom.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR je gestorom mnohostranných a dvojstranných medzinárodných zmlúv v oblasti sociálnych vecí, pracovnoprávnych vecí a zamestnanosti, zmlúv v oblasti právnej ochrany detí, rodiny a mládeže a zmlúv v oblasti bezpečnosti zdravia pri práci. Z dvojstranných zmlúv ide predovšetkým o dohody z oblasti sociálneho zabezpečenia a zamestnávania občanov.
	
	Do pôsobnosti rezortu MPSVR SR patria multilaterálne aj bilaterálne zmluvy. Z oblasti multilaterálnych zmlúv ‑ Dohovory Medzinárodnej organizácie práce, ktoré sú záväzné pre SR na základe sukcesie (57 dohovorov MOP) – Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 110/1997 Z. z. V súčasnom období je SR viazaná 62 dohovormi MOP. V r. 2000 nadobudol platnosť Dohovor MOP o najhorších formách detskej práce  č. 182  z  r. 1999 (Oznámenie Ministerstva zahraničných SR vecí č. 38/2001 Z. z.). SR ako prvý štát na svete ratifikovala Dohovor MOP o ochrane materstva č. 183 (dohovor nadobudol platnosť 7. 2. 2002 a zverejnil sa v Zbierke zákonov SR č. 190/2002 Z. z.). Národná rada SR uznesením č. 1804 z 18. 12. 2001 vyslovila súhlas s vypovedaním Dohovoru MOP č. 89 z roku 1948 o nočnej práci žien zamestnávaných v priemysle a zároveň vyslovila súhlas s ratifikáciou Dohovoru MOP č. 171 z roku 1990 o nočnej práci. Dohovory podliehajú osobitnému režimu kontroly podľa Ústavy Medzinárodnej organizácie práce. Členské štáty podávajú podrobné správy o aplikácii dohovorov MOP, ktorých zmluvnou stranou sú, a posielajú tieto správy Medzinárodnému úradu práce. 
	     
Z hľadiska multilaterálnych zmlúv do pôsobnosti MPSVR SR patrí  Európska sociálna charta a Dodatkový protokol k Európskej sociálnej charte (1988) Rady Európy, ktoré nadobudli platnosť  pre Slovenskú republiku dňa 21. júla 1998. V Zbierke zákonov boli uverejnené dňa 3. novembra 1998 Oznámením Ministerstva zahraničných SR vecí č. 329/1998 Z. z. a č. 330/1998 Z. z.. Slovenská republika ako zmluvná strana ku dňu nadobudnutia účinnosti oboch multilaterálnych zmlúv Rady Európy podľa článku 21 charty podáva pravidelné podrobné správy o implementácii Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu Európskemu výboru sociálnych práv.

   Prvá správa o implementácii Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu bola predložená Európskemu výboru sociálnych práv ku dňu 21. júlu 2000 a jej obhajoba úspešne prebehla v septembri 2001 vo Vládnom výbore pre Európsku sociálnu chartu Rady Európy. Druhá správa o implementácii Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu bola predložená Európskemu výboru sociálnych práv ku dňu 21. júlu 2002 a jej obhajoba bude v roku 2003 vo Vládnom výbore pre Európsku sociálnu chartu Rady Európy.

Podpísanie Revidovanej Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu k Európskej sociálnej charte zakladajúcej systém kolektívnych sťažností bolo schválené uznesením vlády SR č. 912/1999. Počas návštevy ministra práce, sociálnych vecí a rodiny v Štrasburgu v dňoch 18. - 19. 11. 1999 boli oba dokumenty podpísané ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a zástupcom generálneho tajomníka Rady Európy. Uvedené dohovory podliehajú ratifikácii. Možnosť ratifikácie Revidovanej Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu k Európskej sociálnej charte zakladajúcej systém kolektívnych sťažností posudzuje medzirezortná pracovná skupina pri MPSVR SR.

Z oblasti bilaterálnych zmlúv v pôsobnosti MPSVR SR sú zmluvy za oblasť sociálneho zabezpečenia a zmluvy resp. dohody za oblasť zamestnávania občanov. 

V oblasti sociálneho zabezpečenia má SR zmluvne pokryté vzťahy s 18 krajinami. Zmluvy sa priebežne vykonávajú. Vo vzťahu k Ruskej federácii a Rumunsku sú platné zmluvy zastarané a pre Slovenskú republiku nevýhodné. Na návrh novelizovať tieto zmluvy partneri nereagovali. MPSVR SR prostredníctvom MZV SR sa snaží primäť partnerov k rokovaniu o novej zmluve. Návrhy zmlúv, ktoré MPSVR SR zaslalo ako podnety na novelizáciu zastaraných zmlúv, sú v súlade s nariadením EHS č. 1408/71, ako aj modelovou zmluvou Rady Európy v oblasti sociálneho zabezpečenia, ktorá z hľadiska vecného rozsahu zahŕňa aj zdravotnú starostlivosť. 

MZ SR pre nepriaznivú ekonomickú situáciu v rezorte odmieta zahŕňať do niektorých nových zmlúv túto oblasť. Z týchto dôvodov nemôže MPSVR SR predbežne ukončiť rokovania s Talianskom. Ďalej sú rozpracované  zmluvy o sociálnom zabezpečení  so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska o dvojitých príspevkoch a Doplnková zmluva s Channelovými ostrovmi.  

	V priebehu roku 2003, po ukončení príslušného vnútroštátneho schvaľovacieho procesu nadobudnú platnosť už podpísané zmluvy s Nemeckom, Rakúskom a Španielskom. 

	Zmluvy v oblasti zamestnanosti má Slovenská republika uzavreté s 12 krajinami. Nevykonáva sa zmluva s Belgickým kráľovstvom uzavretá v roku 1937 a s Francúzskom uzavretá v roku 1930. Platnosť obidvoch zmlúv bola v rámci revízie zmluvnej základne potvrdená. Dohody sa nevykonávajú napriek mnohým našim urgenciám.

Zmluvy v oblasti sociálneho zabezpečenia vykonáva Sociálna poisťovňa, ústredie Bratislava. Dohody o vzájomnom zamestnávaní vykonáva Národný úrad práce, Bratislava.    Ani jeden z uvádzaných subjektov nás neinformoval o závažnejších problémoch pri ich vykonávaní. Určité nedostatky sa vyskytujú pri spolupráci s krajinami SNŠ. Ide najmä o zdĺhavé vybavovanie, predkladanie neúplných dokumentov, chybnú aplikáciu zmlúv, nedostatočnú informovanosť občanov a pod.. Uvádzané inštitúcie tieto nedostatky riešia operatívne v spolupráci s naším ministerstvom, a tiež so zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí.  

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny vyvíjalo aktivity v súvislosti s plnením medzirezortných dohôd o spolupráci s 19 partnerskými ministerstvami v oblasti práce, zamestnanosti a sociálnej politiky formou študijných pobytov, výmeny skúseností a materiálov, ktoré prispeli k získaniu nových poznatkov a boli uplatnené v rámci práce nášho rezortu, ako aj pri príprave nových právnych predpisov.  

         Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny bude v roku 2003 pri príprave, prerokúvaní návrhov, ako aj pri uzavieraní medzinárodných zmlúv, ktoré spadajú do jeho gescie, postupovať v súlade s dlhodobým zameraním medzinárodnej orientácie Slovenskej republiky  (integrácie SR do Európskej únie, ako aj smerom ku krajinám, ktoré s ňou bezprostredne susedia). 

Zároveň bude ďalej prehlbovať  spoluprácu s ďalšími významnými medzinárodnými organizáciami - Radou Európy, Medzinárodnou organizáciou práce, Medzinárodnou asociáciou sociálneho zabezpečenia atď.

V oblasti multilaterálnych dohôd spadajúcich pod gesciu MPSVR SR v roku 2003 neuvažuje o podpísaní nových zmluvných dokumentov. Najzávažnejšie dokumenty RE – Európska sociálna charta a Dodatkový protokol boli už ratifikované. Revidovaná Európska sociálna charta a Dodatkový protokol k Európskej sociálnej charte zakladajúcej systém kolektívnych sťažností sú po podpise v  štádiu prípravy na ratifikáciu. 

         V r. 2003 sa zváži možnosť ratifikácie Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o zástupcoch pracovníkoch v podniku č. 135, ak sa príjmu potrebné zmeny v Zákonníku práce a Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o podpore kolektívneho vyjednávania č. 154. 

V oblasti bilaterálnych zmluvných dokumentov sa MPSVR SR zameria v prvom rade na dopracovanie a ukončenie už rozpracovaných dokumentov.

Po predbežnom uzavretí negociačnej kapitoly č. 2 – Slobodný pohyb osôb a v zmysle článku 42 ED boli oslovené  všetky partnerské ministerstvá členských krajín EÚ vo veci možného uzatvorenia bilaterálnych dohôd o zamestnávaní, ako aj ich prístupu k zavedeniu prechodného obdobia. Väčšina z nich reagovala pomerne neurčito, resp. nereagovala. 
Z tohto dôvodu je potrebné opätovne osloviť krajiny EÚ vo veci umožnenia slobodného pohybu za prácou od vstupu SR do EÚ a v prípade uplatňovania prechodného obdobia hľadať a rokovať o obojstranne prijateľných riešeniach zamestnávania.  

         V nadväznosti na prístup SR do EÚ bude potrebné prerokovať otázku slobodného pohybu za prácou s novými členskými krajinami, vrátane prerokovania zachovania bilaterálnych dohôd o zamestnávaní s ČR, PR a MR.  V oblasti uzatvárania bilaterálnych dohôd o zamestnávaní sa ďalej zameriame na krajiny mimo EÚ.

Ministerstvo zdravotníctva SR

Ministerstvo zdravotníctva je gestorom medzinárodných zmlúv v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied. V tomto rezorte sa uzavierajú najmä dvojstranné vládne zmluvy o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied a na ich základe tiež rezortné programy spolupráce na obdobie niekoľkých rokov.

V gescii Ministerstva zdravotníctva SR je 35 dvojstranných medzinárodných zmlúv. Žiadne závažné problémy súvisiace s vykonávaním medzinárodných zmlúv sa nevyskytli. Spolupráca s členskými krajinami EÚ sa v rámci stanovených dohôd napĺňa bez problémov. Viaceré zmluvy uzavreté pred rokom 1989 obsahujú záväzok poskytovať bezplatnú zdravotnú starostlivosť. MZ SR sa väčšinu týchto zmlúv snaží vypovedať a dohodnúť sa na podmienkach nových zmlúv, ktoré by boli  v súlade s legislatívou EÚ a súčasnou hospodársko-politickou orientáciou Slovenska. Slovenská republika takto vypovedala v roku 2002 5 dohôd o spolupráci v oblasti zdravotníctva, ktoré zahŕňali poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti a stali sa pre Slovenskú republiku nevýhodné. 

Problémovou zostáva vykonávanie Dohovoru medzi Československou republikou a Poľskou republikou o sociálnom poistení  z roku 1948, na výklad ktorého majú obidve zmluvné strany odlišný názor. Otázka jeho plnenia je naďalej otvorená, problém sa nepodarilo vyriešiť ani po opakovaných dvojstranných rokovaniach. Navyše poľská strana na súčasné iniciatívy slovenskej strany nereaguje.

Pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo Zmluvy medzi SR a ČR o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (Praha 23. mája 2000) sa vyskytol zásadnejší problém v súvislosti so zmenou spôsobu financovania ústavnej starostlivosti v Slovenskej republike, od 1.1.2002. Konkrétne ide o problém úhrad za nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencom Českej republiky v rámci ústavnej starostlivosti na území Slovenskej republiky, pretože podľa cenových predpisov platných od 1. 1. 2002 nie je možné špecifikovať náklady za túto starostlivosť. Za účelom riešenia tohto problému sa uskutočnili expertné rokovania zástupcov ministerstiev zdravotníctva oboch zmluvných strán v máji 2002 a v januári 2003, kde obe strany vypracovali návrh riešenia, ktorý by mal byť prerokovaný na stretnutí ministrov zdravotníctva SR a ČR dňa 11. 2. 2003 v Bratislave.

Ministerstvo pôdohospodárstva SR 

Ministerstvo pôdohospodárstva SR je gestorom zmlúv o spolupráci na hraničných vodách, zmlúv v oblasti poľnohospodárstva, veterinárnej a fytosanitárnej služby, potravinárstva, lesného a vodného hospodárstva, zmlúv v oblasti geodézie, kartografie a katastra.
V súvislosti s plnením dvojstranných a mnohostranných medzinárodných zmlúv v gescii MP SR nevznikli pri ich vykonávaní žiadne závažné problémy.
V súvislosti s  prístupovým procesom do EÚ sa hlavný dôraz kladie na spoluprácu s  krajinami EÚ. Hlavným predmetom spolupráce je expertná pomoc týchto krajín nášmu prístupovému procesu.
Vstupom Slovenskej republiky do EÚ sa bude rezort riadiť veterinárnou a fytosanitárnou legislatívou EÚ voči tretím krajinám. Z tohto dôvodu sa predpokladá vypovedanie doteraz platných medzivládnych dohôd v tejto oblasti. Z uvedeného dôvodu nebude rezort pokračovať v doterajších rokovaniach o príprave veterinárnych a fytosanitárnych dohôd s tzv. tretími krajinami z pohľadu EÚ a s krajinami, ktoré boli prizvané na vstup do EÚ v roku 2004.
Rezort pôdohospodárstva by uvítal lepšiu koordináciu so zastupiteľskými úradmi SR, hlavne v rozvojových krajinách pri nadväzovaní kontaktov iniciovaných druhou stranou. To znamená, že rezort má svoje priority v súčasnosti zamerané na zvládnutie prístupového procesu do štruktúr EÚ a všetky aktivity zastupiteľských úradov súvisiace s problematikou v gescii Ministerstva pôdohospodárstva SR sa odporúča vopred konzultovať s gestorským rezortom.

Ministerstvo životného prostredia SR 

	Ministerstvo životného prostredia SR je gestorom zmlúv v oblasti životného prostredia.
V r.2002 sa zintenzívnila spolupráca s krajinami, s ktorými boli uzavreté zmluvy už v skoršom období, osobitne s Rakúskom, Dánskom a Českou republikou, s ktorými boli uzatvorené ďalšie zmluvy k problematike klimatických zmien doplňujúce predtým uzatvorené rámcové bilaterálne dohody. Nosnými témami stretnutí a náplňou jednotlivých projektov bolo dosiahnutie pokroku  v prístupovom procese SR do Európskej únie s využitím skúseností a podpory členských krajín EÚ.

Nevyskytli sa žiadne zásadné nedostatky pri plnení uzavretých dvojstranných a mnohostranných zmlúv. Pri niektorých dohodách čiastočne ustrnula spolupráca v dôsledku menovania nových partnerov, resp. zmeny kompetencie príslušnej organizácie zodpovednej za vykonávanie dohody.

Ministerstvo školstva SR

	Ministerstvo školstva SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre základné, stredné a vysoké školy, pre školské zariadenia, celoživotné vzdelávanie, pre vedu a pre štátnu starostlivosť o mládež a šport a preto je kompetentné uzavierať medzinárodné zmluvy vo vyššie uvedených oblastiach. 

Pri vykonávaní medzinárodných zmluvných dokumentov patriacich do právomoci Ministerstva školstva SR neboli zaznamenané žiadne závažné problémy, všetky záväzky sa priebežne plnili v závislosti na finančných možnostiach rezortu. 

V súčasnosti sú však stále nedoriešené problémy pri príchode štipendistov na študijný pobyt do Slovenskej republiky, nakoľko tento bez ohľadu na dĺžku pobytu si vyžaduje povolenie na prechodný pobyt. Jednotliví študenti prichádzajú bez potrebných dokladov, prípadne s nesprávnym typom víz, a tým nemôžu bez problémov podať svoju žiadosť po príchode na územie Slovenskej republiky.

	V roku 2002 Ministerstvo školstva SR uzavrelo tri medzinárodné zmluvné dokumenty na vládnej úrovni, a to so Španielskym kráľovstvom, Maďarskou republikou a Ukrajinou, gestorovalo 10 medzinárodných zmluvných dokumentov na rezortnej úrovni a pripravilo na podpis 14 zmluvných dokumentov.

Ministerstvo kultúry SR

Ministerstvo kultúry SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre umenie, štátny jazyk a písomníctvo, krajinu a pamiatky, pre miestnu a osobitnú kultúru vrátane cirkví, náboženských spoločností a menšinových kultúr, pre verejné informácie, na vykonávanie autorského zákona a príbuzných práv ako aj pre výrobu a obchod v oblasti kultúry a preto je kompetentné uzavierať medzinárodné zmluvy vo vyššie uvedených oblastiach.

Pri plnení medzinárodných dohôd rezort kultúry čoraz viac naráža na problémy pri finančnom zabezpečení záväzkov vyplývajúcich z týchto dohôd ako aj na nejednoznačnosť ekonomických predpisov a zásad pri realizácií kultúrnych podujatí, prijímaní expertov, ako aj výkonných umelcov zo zahraničia a vysielaní našich občanov do zahraničia v rámci zabezpečovania štátnej kultúrnej reprezentácie, ktorej výkon je spravidla podmienený medzinárodnými dohodami.

Ministerstvo kultúry uzavrelo v roku 2002 päť medzinárodných dohôd, a to tri na vládnej a dve na rezortnej úrovni.

Tak ako v predchádzajúcich rokoch pretrváva problém gestorstva prípravy tých medzinárodných zmluvných dokumentov, ktoré prekračujú rámec pôsobnosti rezortov Ministerstva kultúry SR a Ministerstva školstva SR. Rezorty Ministerstva kultúry SR Ministerstva školstva SR navrhujú, aby prevzalo gestorstvo nad takýmito zmluvnými dokumentmi Ministerstvo zahraničných vecí SR a zdôvodňujú tento návrh tým, že zahraničný partneri vyžadujú od slovenskej strany, aby ich partnerom pri príprave a rokovaniach o medzinárodných dohodách bolo slovenské ministerstvo zahraničných vecí a uvádzajú, že takáto prax zodpovedá všeobecne zaužívaným zvyklostiam v krajinách Európskej únie, ako aj v ostatných krajinách.
 
Ministerstvo zahraničných vecí SR opätovne upozornilo Ministerstvo kultúry SR a Ministerstva školstva SR na spoločných rokovaniach, že nemôže prevziať gesciu na predmetnými dokumentmi, lebo by konalo v rozpore so zákonom č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy. Z §35 ods.4 citovaného právneho predpisu vyplýva, že ministerstvá v rozsahu vymedzenej pôsobnosti zabezpečujú aj úlohy súvisiace s dojednávaním medzinárodných zmlúv. Z tohto dôvodu len Ministerstvo kultúry SR a Ministerstvo školstva SR sú plne kompetentné dojednávať medzinárodné zmluvy upravujúce otázky, ktoré spadajú do ich kompetencie. Kompetencia MZV SR je upravená v §14 ods. 2 písm. e) citovaného zákona, podľa ktorého je úlohou tohto rezortu koordinovať prípravu a vnútroštátne prerokúvanie, uzatváranie, vyhlasovanie a vykonávanie medzinárodných zmlúv.

Ministerstvo spravodlivosti SR

Ministerstvo spravodlivosti je gestorom medzinárodných dvojstranných a mnohostranných zmlúv o právnej pomoci a úprave právnych vzťahov. 

	Tradične pretrvávajú problémy v plnení  Zmluvy medzi ČSSR a ZSSR o právnej pomoci  a právnych vzťahoch v občianskych, rodinných  a trestných veciach (vyhl. č. 95/1983 Zb.) zo strany Ukrajiny a  Ruskej federácie. Nie sú však spôsobené vlastným znením zmluvy, skôr nepružným vybavovaním zo strany ruských resp. ukrajinských orgánov. 

	Podobné problémy ako uvedené v bode 1) sú pri plnení zmluvy o právnej pomoci s Kubou (Zmluva medzi ČSSR a Kubánskou republikou o vzájomnej právnej pomoci c občianskych, rodinných a trestných veciach, vyhl. č. 80/1981 Zb.) a Vietnamom (Zmluva medzi ČSSR a VSR o právnej pomoci vo veciach občianskych a trestných, vyhl. č. 98/1984 Zb.): vybavenie dožiadaní trvá niekoľko rokov, niekedy je vybavenie úplne neúspešné a bez akejkoľvek správy zo strany príslušného ministerstva spravodlivosti, a to aj napriek opakovaným diplomatický  urgenciám. Vo vzťahu k týmto štátom, na rozdiel od bodu 1), však už nové veci nenapadajú a ide spravidla o ukončenie starších konaní.

	Pretrvávajú problémy s plnením Zmluvy medzi ČSSR a SFRJ o úprave právnych vzťahov vo veciach občianskych, rodinných a trestných (vyhl. č. 207/1964 Zb.) zo strany niektorých nástupníckych štátov, predovšetkým ZRJ, tiež z hľadiska jej praktického vykonávania.

	Ministerstvo spravodlivosti SR zorganizovalo v júni 2002 v poradí druhý seminár pre sudcov SR k praktickému vykonávaniu Dohovoru o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí (ozn.č. 119/2001 Z.z.).

V roku 2002 nebola dojednaná žiadna nová dvojstranná zmluva. U návrhov zmlúv, ktorých dojednávanie začalo ešte pred rokom 2002 je stav nasledujúci.
	Návrh Zmluvy medzi SR a Tureckom o právnej spolupráci v občianskych a obchodných veciach schválila vláda uznesením číslo 457 z 9.5.2002.  V júni 2002 bola turecká strana diplomatickou cestou notifikovaná o pripravenosti SR zmluvu podpísať. Turecká strana zatiaľ nereagovala.
	Rokovania k juhoafrickému návrhu Zmluvy medzi SR a Juhoafrickou republikou o vzájomnej pomoci v trestných veciach na návrh JAR skončili z dôvodu, že JAR pripravuje prístup Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach (ozn.č. 550/1992 Zb.).
	Na návrh českej strany sa prerušili rokovania k slovenskému návrhu Zmluvy medzi SR a ČR o právnej pomoci poskytovanej justičnými orgánmi, právomoci súdov  a o uznávaní a výkone rozhodnutí  v občianskych veciach z dôvodu rozhodnutia EÚ o prizvaní SR a ČR za členov Únie a s tým spojené očakávané záväzky oboch štátov v danej oblasti. Vhodnosť či potreba dojednania dvojstrannej zmluvy sa opätovne posúdi po vstupe.
	Na slovenský návrh Zmluvy medzi SR a Uzbeckou republikou o právnej pomoci a o uznávaní a výkone rozhodnutí v občianskych veciach reagoval Uzbekistan v júni 2002 svojim protinávrhom zmluvy. MS SR v súčasnosti spracúva svoje stanovisko k protinávrhu. 

Pri mnohostranných zmluvách nadobudli pre SR v roku 2002 platnosť:
-	dňa 1.1.2002  Dohovor o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone a spolupráci v oblasti rodičovských práv a povinností a opatrení na ochranu dieťaťa z 19.10.1996 (ozn.č. 344/2002 Z.z.);
-	dňa 18.2.2002 Dohovor o zrušení požiadavky vyššieho overenia zahraničných verejných listín z 5.10.1961 (ozn.č. 213/2002 Z.z.); 
-	dňa 1.7.2002 Trestnoprávny dohovor o korupcii z 27.1.1999 (ozn..č. 375/2002 Z.z.).
	podpísaná bola:
-   dňa 4.9.2002 Európska dohoda vzťahujúca sa na osoby zúčastňujúce sa konania pred Európskym súdom pre ľudské práva z 5.3.1996; v súčasnosti sa pripravuje návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady SR s Dohodou a jej následná ratifikácia.
	na ratifikáciu SR bol  pripravený: 
-	Dohovor o uľahčení prístupu k justičným orgánom v cudzine z 25.10.1980 – Národná rada SR vyslovila súhlas s dohovorom uznesením č. 119/2002 z 12.12.2002; v súčasnosti sa zabezpečuje uloženie ratifikačnej listiny.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR

	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR je gestorom uzavierania medzinárodných zmlúv v oblasti dopravy, pôšt a telekomunikácií. 

	Pri plnení medzinárodných dohôd v kompetencií MDPaT SR nevznikli v priebehu uplynulého roka závažnejšie problémy. Prípadné ťažkosti sa riešia prostredníctvom priamych rokovaní so zahraničnými zmluvnými partnermi. V roku 2002 sa proces prípravy dohôd na podpis značne spomalil vzhľadom na viackrát sa meniace predpisy. V priemere rezort uzatváral 10 vládnych dohôd ročne, zatiaľ čo v uplynulom roku to bolo iba 5 dohôd.
	
Slovenská republika je viazaná 38-timi medzivládnymi dohodami o medzinárodnej cestnej doprave, ktoré sama uzavrela alebo prevzala sukcesiou. Pri plnení týchto dohôd sa nevyskytli žiadne vážnejšie problémy. Za príkladnú možno považovať spoluprácu s nasledovnými štátmi: Portugalsko, Španielsko, Veľká Británia, Nórsko, Švédsko, Fínsko, Dánsko, Holandsko, Belgicko, SRN, Švajčiarsko, Poľsko, ČR, Litva, Lotyšsko, Estónsko, Slovinsko, Chorvátsko. Operatívne bolo potrebné riešiť niektoré problémy pri realizácii dohody v oblasti cestnej nákladnej dopravy najmä so štátmi: Maďarsko, Francúzsko, Bulharsko, Rumunsko, Turecko, Grécko, Ruská federácia, Ukrajina, Taliansko a Bielorusko. V ojedinelých prípadoch išlo o predloženie neplatných (nesprávnych) prepravných povolení na vstup kamiónov, resp. autobusov, o nedodržanie predpisov týkajúcich sa hmotnosti a rozmerov vozidiel, predpisov o technickom stave vozidiel a o práci osádok v medzinárodnej doprave. Počet týchto priestupkov vo vzťahu k počtu jázd kamiónov a autobusov je však zanedbateľný. S niektorými negatívnymi javmi sa slovenskí dopravcovia stretli pri realizácii medzivládnych dohôd v Bulharsku, v Rumunsku, Ukrajine, Bielorusku a Ruskej federácií pri vybavovaní autobusov a kamiónov na hraničných priechodoch. Išlo najmä o vynucovanie si rôznych pozorností orgánmi vykonávajúcimi štátnu správu.

	Kontingenty prepravných povolení pre cestnú nákladnú dopravu, ktoré boli na základe bilaterálnych dohôd vymenené sú s výnimkou Talianska, Rakúska a Francúzska pre realizáciu požiadaviek slovenského zahraničného obchodu postačujúce. V menovaných krajinách sa realizujú opatrenia v záujme ochrany vlastného trhu a životného prostredia, ktoré však voči slovenským dopravcom nemožno označiť za diskriminujúce, pretože slovenskí dopravcovia aj v týchto prepravných reláciách dosahujú až 80%-ný podiel na trhu.

	Vykonávanie dohôd, výkon štátnej správy, najmä kontrolu ich dodržiavania, udeľovanie sankcií a pod. značne komplikuje fakt, že úplné znenie niektorých dohôd doteraz nebolo zverejnené v Zbierke zákonov SR. Sú to:

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o medzinárodnej cestnej dopravy,
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Belgického kráľovstva o medzinárodnej  cestnej dopravy,
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou  Iránskej islamskej republiky o medzinárodnej cestnej doprave,
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o medzinárodnej cestnej osobnej a nákladnej doprave,
-	Dohoda o medzinárodnej cestnej preprave cestujúcich a batožiny (CVR),
-	Európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR),
-	Dodatok č. 2 a 3 Európskej dohody o práci osádok v medzinárodnej cestnej doprave (AETR), gestorom ktorej je MPSVaR SR.
 
Od vzniku Slovenskej republiky MDPT SR podpísalo 28 dvojstranných medzivládnych dohôd o leteckej doprave, ktoré stanovujú pravidlá vykonávania pravidelných leteckých dopravných služieb medzi územím SR a územím druhého zmluvného štátu (prípadne cez územia tretích štátov). Pri ich vykonávaní nevznikli žiadne problémy, ktoré by mala riešiť vláda Slovenskej republiky.

S niektorými štátmi, ako sú Turecko, Kuvajt, Irán, Belgicko a Portugalsko, dohody doteraz nenadobudli platnosť. Na tento problém sme upozornili medzinárodnoprávny odbor.

MDPT SR uzavrelo od vzniku republiky 5 medzinárodných medzivládnych dohôd upravujúcich vzťahy v oblasti vodnej dopravy. S viacerými štátmi (Ruskou federáciou, Bulharskou republikou, Maďarskou republikou, Ukrajinou) iniciovalo nahradenie zastaralých dohôd, ku ktorým Slovenská republika pristúpila sukcesiou, avšak zmluvní partneri neprejavili záujem o uzavretie nových dohôd. Aj v tejto oblasti však možno konštatovať, že pri plnení dohôd nenastali žiadne problémy.

Od vzniku Slovenskej republiky MDPT SR uzavrelo 7 bilaterálnych medzinárodných dohôd o železničnej doprave, s plnením ktorých sa nevyskytli závažnejšie problémy. 
Vnútroštátny problém nastolilo Ministerstvo financií SR (Colné riaditeľstvo SR) s vykonávaním Dohody medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o zmene Dohody o úprave pohraničného prechodu železníc z 22. 9. 1962 v znení Dohody z 3. 1. 1967 a výmeny nót z 22. 12. 1993 a 14. 1. 1994, podpísanej dňa 25. februára 1999 v Bratislave. Problém súvisí so zriadením spoločnej prechodovej pohraničnej stanice Bratislava východ pre obidva hraničné priechody Devínska Nová Ves – Marchegg a Bratislava-Petržalka – Kittsee na základe osobitnej dohody medzi ŽSR a ÖBB a so súhlasom colných orgánov zmluvných strán. MDPT SR zastáva názor, že tento krok bol v súlade s článkom 23 dohody. CR SR je toho  názoru, že je potrebná zmena uvedenej dohody a ďalších dohôd v gescii MV SR, v ktorých nie je Bratislava východ doposiaľ uvedená ako spoločná prechodová pohraničná stanica. Rakúsku stranu sme prostredníctvom ZÚ SR vo Viedni požiadali o názor na potrebu zmeny dohody, avšak doteraz sme stanovisko nedostali.

	V oblasti cestnej infraštruktúry MDPT SR uzavrelo od vzniku SR 10 medzivládnych alebo rezortných dohôd s cieľom zabezpečenia prepojenia cestnej siete Slovenskej republiky so sieťami susedných štátov, ako aj s cieľom stanovenia pravidiel údržby spoločných úsekov ciest, objektov a mostov na spoločných štátnych hraniciach. Dohody sa priebežne plnia a za uplynulý rok sa nevyskytol žiadny prípad porušenia dohody.

	V roku 2003 sa budú viesť rokovania o dohodách s Českou republikou, Maďarskom, Poľskom a Rakúskom (konkrétne dohody sú uvedené v bode II. tejto prílohy). 

	V oblasti pôšt a telekomunikácií sú uzavreté dohody prevažne na rezortnej úrovni. Pri ich vykonávaní neboli zistené žiadne nedostatky. V oblasti poštovej prevádzky je uzatváranie a plnenie dohôd plne v kompetencii štátneho podniku Slovenská pošta. 

	V roku 2003 očakávame pristúpenie Slovenskej republiky na vládnej úrovni k zmenám a doplnkom základných dokumentov Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU -International Telecommunication Union) Ústavy ITU a Dohovoru ITU, ktoré boli schválené na jeseň 2002 na Konferencii vládnych splnomocnencov Medzinárodnej telekomunikačnej únie. Na vládnej úrovni sa tiež očakáva v roku 2003 prijatie zmien Dohovoru, ktorým sa zriaďuje Európsky rádiokomunikačný úrad (ERO).

Ministerstvo obrany SR

Ministerstvo obrany je gestorom uzavierania medzinárodných zmlúv v oblasti vojenskej spolupráce a v oblasti medzinárodného vojnového práva.

V oblasti pôsobnosti MO SR nedošlo v uplynulom roku k vážnejším problémom pri vykonávaní uzavretých medzinárodných zmlúv. V roku 2002 bolo uzavretých 22 zmluvných dokumentov v gescii ministerstva, z toho bola 1 zmluva prezidentská, 3 vládneho a 18 rezortného charakteru. 

Ministerstvo zahraničných vecí SR

Ministerstvo zahraničných vecí SR je gestorom základných politických zmlúv, zmlúv v oblasti ľudských práv a zmlúv uzavretých v rámci OSN a iných medzinárodných vládnych organizácií, ak uzavieranie týchto zmlúv nepatrí inému ministerstvu.

Európska dohoda o pridružení uzavretá medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Slovenskou republikou na druhej strane (Európska dohoda) je základným zmluvným dokumentom medzi SR a EÚ, ktorá pokrýva takmer všetky oblasti politickej, hospodárskej, finančnej a kultúrnej spolupráce a tvorí základný rámec pre rozvoj vzťahov medzi SR a EÚ. Vzťahy medzi SR a EÚ zaznamenávajú dynamický rozvoj. Na základe výsledkov rokovaní Asociačnej rady SR-EÚ a Asociačného výboru SR-EÚ v roku 2002 je možné konštatovať, že implementácia Európskej dohody prebieha naďalej bez vážnych problémov a ťažkostí. 
Dohľad a kontrolu nad vykonávaním Európskej dohody  prislúcha Asociačnej rade SR-EÚ, ktorá sa schádza na ministerskej úrovni raz do roka. Asociačnej rade (AR) pri výkone povinností pomáha Asociačný výbor (AV).V roku 2002 Asociačná rada prijala 7 rozhodnutí.
V roku 2002 prebiehala harmonizácia legislatívy vo všetkých oblastiach sledovaných Európskou dohodou, zapájanie SR do programov EÚ a  využívanie poskytovaných foriem finančnej pomoci zo strany EÚ.

Slovenská republika bola k 31.12.2002 signatárom a  zmluvnou stranou v nasledovných mnohostranných dokumentoch v oblasti odzbrojenia, kontroly zbrojenia a šírenia zbraní:
Zmluva o nešírení jadrových zbraní - NPT (z r. 1968, platná od 5.3.1970) NPT podpísala ČSSR v r.1968 a ratifikovala 22.7.1979. V rámci zmluvných podmienok NPT si Slovenská republika plní všetky záväzky, ktoré spočívajú najmä v podpore technickej spolupráce pri vyuzití jadrovej energie (čl. IV NPT) predovšetkým prostredníctvom členstva v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu - MAAE a uplatňovaním dohody o zárukách s MAAE (podľa čl. III NPT) z 3.3.1972. Nová dohoda o úplnych zárukách a dodatkový protokol k tejto záruke boli podpísané 27.9.1999 a ÚJD SR v súčasnosti zabezpečuje ratifikačný proces. Implementácia čl. III.2 NPT sa realizuje kontrolou exportu jadrových materiálov, zariadení a jadrových technológií v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Zanggerovho výboru a do Skupiny jadrových dodávateľov (NSG). Zabezpečenie jadrových materiálov pred ich zneuzitím na vojenské a teroristické účely bolo plnené aj v rámci záväzkov podľa Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov, ktorého depozitárom je generálny riaditeľ MAAE (z r.1979, platný od 8.2.1987).
	Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok - CTBT (z r.1996, nenadobudla platnosť). Slovenská republika podpísala CTBT dňa 30.9.1996 a ratifikovala dňa 3.3.1998. Zmluva o úplnom zákaze jadrových skúšok ešte nenadobudla platnosť, keďže ju neratifikoval potrebný počet štátov podľa článku 14, ods. 2 (zo 44 štátov uvedených v prílohe 2, ktorých ratifikácia je potrebná na vstup zmluvy do platnosti, ju ratifikovalo len 31). 
Slovenská republika dodržiava duch zmluvy a aktívne sa podieľa na práci Prípravnej komisie Organizácie zmluvy o úplnom zákaze jadrových skúšok (PrepCom CTBTO), ktorá má štatút medzinárodnej organizácie (členmi sú signatári CTBT) s úlohou vytvoriť verifikačný rezim podľa CTBT pred vstúpením zmluvy do platnosti. 
Na prelome septembra a októbra 2001 sa na Slovensku uskutočnil technický experiment OSI (On Site Inspection - inšpekcia na mieste). Experiment bol expertmi vysoko pozitívne hodnotený. Ako hostiteľská krajina sme pripravení spolupracovať na realizácii podobných aktivít PrepComu CTBTO aj v budúcnosti. SR ponúkla možnosť opäť realizovať podobný experiment na území SR.
Dohovor o zákaze chemických zbraní - CWC (prijatý r.1992, otvorený k podpisu r.1993, platný od 29.4.1997). SR podpísala CWC dňa 14.1.1993 a ratifikovala 27.10.1995.
SR si plní záväzky podľa CWC. V zmysle zákona NR SR č. 129/98 funkciu národného orgánu pre zákaz chemických zbraní (v zmysle čl. VII CWC) vykonáva Ministerstvo hospodárstva SR, ktoré každoročne predkladá vláde SR správu o implementácii dohovoru. Implementácia kontroly exportu chemických látok, zariadení a príslušných technológií vyplývajúcich z dohovoru sa realizuje prostredníctvom národného systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Austrálskej skupiny.
V dňoch 15.-17.4.2002 sa v Dunajskej Strede uskutočnilo 1. stretnutie národných orgánov zmluvných strán východoeurópskej regionálnej skupiny (VERS) Dohovoru o zákaze chemických zbraní, ktoré organizoval národný orgán SR. Uskutočnenie tohto stretnutia bolo výsledkom iniciatívy SR na pôde OPCW, ktorá vo VERS predložila návrh na organizovanie pravidelných stretnutí národných orgánov krajín východoeurópskej regionálnej skupiny, ktorý bol akceptovaný.
Dohovor  o zákaze biologických zbraní - BWC (z r.1972, platný od 26.3.1975). ČSSR podpísala dohovor dňa 10.4.1972 a ratifikovala 30.4.1973. SR si plní svoje záväzky vyplývajúce z BWC (niekedy označovaný ako BTWC)  a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti. Experti SR sa zúčastňujú konzultácií o posilnení BWC. Na obnovenej 5. hodnotiacej konferencii zmluvných strán BWC v novembri 2002, po neúspešných snahách o prijatie verifikačného protokolu BWC, bol prijatý plán ďalších konzultácií o posilnení BWC na obdobie do r. 2006. 
Implementácia kontroly exportu biologických látok, zariadení a príslušných technológií sa realizuje prostredníctvom národného systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Austrálskej skupiny.
Dohovor o zákaze protipechotných mín - Ottawský dohovor (z r.1997, platný od 1.3.1999). SR podpísala Ottawský dohovor 3.12.1997 a ratifikovala 25.2.1999. SR si plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti. SR taktiež predkladá národnú deklaráciu sekretariátu OBSE. V snahe o podporu univerzálnej platnosti Ottawského dohovoru a posilnenie medzinárodnej transparentnosti Slovensko už zlikvidovalo všetky zásoby svojich protipechotných mín (s výnimkou minimálneho počtu povoleného dohovorom). Týmto krokom SR splnila jeden z hlavných záväzkov Ottawského dohovoru. 
SR je známa aj svojou aktívnou účasťou na odmínovacích prácach v rôznych regiónoch sveta, najmä na území bývalej Juhoslávie, Etiópie a Eritrei a Afganistanu. Pri napĺňaní uznesení Ottawského dohovoru spolupracuje MZV hlavne s MO SR, ale aj ďalšími rezortmi. 
	Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní - CCW s protokolmi (prijatý r.1980, otvorený k podpisu 10.4.1981, platný s I. a III. protokolom od 2.12.1983, dodatok k II. od 3.12.1998, IV. protokol od 30.7.1998). ČSSR podpísala CCW s I. až III. protokolom dňa 10.4.1981 a ratifikovala 31.8.1982, dodatok k II. protokolu a IV. protokol dňa 30.11.1999. SR plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu k doplnenému Protokolu II. Pri napĺňaní uznesení dohovoru spolupracuje MZV hlavne s MO SR, ale aj ďalšími rezortmi. Druhou hodnotiacou konferenciou v r. 2001 bol prijatý dodatok k článku 1 dohovoru, ktorý je predmetom ratifikácie zmluvných strán dohovoru. SR zatiaľ uvedený dodatok neratifikovala.

SR dodržiava tiež záväzky vyplývajúce z ďalších zmluvných dokumentov zahrňujúcich bezpečnostné otázky:
Ženevský protokol z r.1925 (zákaz použitia dusivých a jedovatých plynov a bakteriologických prostriedkov vo vojne). ČSR podpísala protokol 17.6.1925 a ratifikovala 16.8.1938;
Antarktická zmluva (mierové využitie Antarktídy) z r. 1959, platná od 23.6.1961. ČSSR pristúpila k zmluve 14.6.1962;
Dohovor o zákaze vojenského alebo akéhokoľvek zneužitia techniky proti životnému prostrediu - ENMOND z r.1976, platný od 5.10.1978. ČSSR podpísala ENMOND 18.5.1977 a ratifikovala 12.5.1978.
Zmluva o zásadách činnosti štátov pri výskume a využívaní kozmického priestoru vrátane Mesiaca iných nebeských telies (mierové využívanie vesmíru) z r.1967, platná od 10.10.1967. ČSSR podpísala zmluvu 27.1.1967 a ratifikovala 11.5.1967.
Zmluva o zákaze pokusov s jadrovými zbraňami v ovzduší, v kozmickom priestore a pod vodou - Partial Test Ban z r.1963, platná od 10.10.1963. ČSSR podpísala zmluvu 8.8.1963 a ratifikovala 14.10.1963.
Zmluva o zákaze umiestňovania jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia na dne morí a oceánov a v jeho podzemí - Sea-Ban Treaty z r.1971, platná od 18.5.1972. ČSSR podpísala zmluvu 11.2.1971 a ratifikovala 11.1.1972.

SR ako účastnícky štát Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe sa aktívne podieľa na plnení medzinárodno-politických záväzkov vyplývajúcich pre SR z medzinárodných dohôd ako aj zmlúv uzavretých účastníckymi štátmi OBSE, t.j. Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe a Zmluvy o otvorenom nebi. Zároveň boli plnené  záväzky  vyplývajúce z politických dokumentov OBSE. osobitne Viedenského dokumentu na upevnenie dôvery a bezpečnosti v Európe.
Vo vojensko-politickej dimenzii v uplynulom hodnotiacom období vyjadrila SR  pripravenosť  po splnení záväzkov všetkými zmluvnými stranami ratifikovať adaptovanú Zmluvu o konvenčných ozbrojených silách v Európe (CFE), ktorú považuje za jeden z najdôležitejších pilierov európskej bezpečnosti. Gestorom plnenia CFE v SR je Ministerstvo obrany SR.
Zmluva o otvorenom nebi (ďalej Zmluva) bola podpísaná dňa 24. marca 1992 v Helsinkách. Platnosť nadobudla dňom 1. januára 2002 v súlade s čl. XVII Zmluvy. O dátume jej vstupu do platnosti rozhodla ratifikácia a následné uloženie zmlúv u depozitárov - Maďarska a Kanady v novembri t.r. poslednými zo signatárskych štátov - Ruskou federáciou a Bieloruskom, čo bolo jednou z podmienok nadobudnutia jej platnosti. ČSFR ratifikovala Zmluvu ako jeden z prvých zmluvných štátov dňa 2. decembra 1992 a SR, ako nástupnícky štát, pristúpila k zmluve 25.2.1993.
Delegácia SR pripravila v súčinnosti s ČR a delegáciami USA, Maďarska, Francúzska, Kanady návrh rozhodnutia Konzultatívnej komisie, ktorým SR a ČR formálne prevzali práva a povinnosti po bývalej ČSFR na základe vyhlásení SR a ČR z 3. mája 1993 a ktoré Konzultatívna komisia prijala 21.1.2002. Gestorom plnenia ZON v SR je Ministerstvo obrany SR.
 
Slovenská republika ako zmluvná strana väčšiny mnohostranných dohovorov v oblasti dodržiavania ľudských práv sa v roku 2002 aktívne zapájala do medzinárodných aktivít pri presadzovaní a dodržiavaní ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. 

V systéme OSN podpísala Slovenská republika ešte 30. novembra 2001 I. Opčný protokol k Dohovoru OSN o právach dieťaťa o účasti detí v ozbrojených konfliktoch a II. Opčný protokol k Dohovoru OSN o právach dieťaťa o obchodovaní s deťmi, detskej prostitúcii a detskej pornografii. 
Naša krajina podpísala a ratifikovala všetkých dvanásť medzinárodných dohovorov týkajúcich sa boja proti terorizmu. Vláda SR svojim uznesením č. 543 z  29. mája 2002 vyjadrila súhlas aj s ratifikáciou Medzinárodného dohovoru o potláčaní financovania terorizmu a ratifikačná listina bola uložená u depozitára GT OSN dňa 13. septembra 2002.   Dohovor nadobudol pre Slovensko platnosť dňa 13. októbra 2002.  
Slovenská republika si aj v roku 2002 plnila svoje implementačné povinností k medzinárodnoprávnym záväzkom v oblasti ľudských práv. V dňoch 12. – 13. novembra 2002 prezentovala delegácia SR pred príslušným výborom OSN v Ženeve Východiskovú správu SR k  Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (ICESCR), ktorá mu bola predložená dňa 28. februára 2001. 
Dňa 30. júla 2002 bola príslušnému výboru OSN predložená Druhá periodická správa SR k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach (ICCPR), ktorá podáva komplexnú informáciu o pokroku dosiahnutom v oblasti uplatňovania tohoto ľudsko-právneho dokumentu na Slovensku za obdobie posledných štyroch rokov. 
V tejto súvislosti predložila Slovenská republika v lete 2002 Úradu vysokej komisárky OSN pre ľudské práva  spracovaný základný dokument o krajine tzv. Core Document, z ktorého informácií vychádzajú experti ľudsko-právnych výborov pri posudzovaní periodických implementačných správ SR k medzinárodným ľudsko-právnym dohovorom.

V rámci systému Rady Európy prijal dňa 21. novembra 2001 Výbor ministrov RE rezolúciu o implementácii Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín. SR dostala štandardné odporúčania a druhú periodickú správu bude predkladať v roku 2004.
	Dňa 1. januára 2002 nadobudla pre SR platnosť Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov; boli vybraté ustanovenia charty pre deväť menšinových jazykov - bulharský, český, chorvátsky, maďarský, nemecký, poľský, rómsky, rusínsky a ukrajinský. Začiatkom roku 2003 predloží Slovensko Rade Európy správu o implementácii tohto dokumentu kultúrnej povahy v SR.
	Dňa 24. júla 2002 SR podpísala Protokol č. 13 k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských  práv a základných slobôd týkajúci sa zrušenia trestu smrti za každých okolností.
	Dňa 4. septembra 2002 podpísalo Slovensko Európsku dohodu, vzťahujúcu sa na osoby zúčastňujúce sa konania pred Európskym súdom pre ľudské práva (ďalej ESĽP). Predmetná dohoda umožňuje osobám zúčastňujúcim sa konania pred ESĽP získať imunitu s dôsledkom vyňatia z právomoci v súvislosti s ich vystupovaním pred jednotným stálym súdom a je im tak umožnené slobodne korešpondovať s ESĽP a cestovať na pojednávanie. Týka sa to tak sťažovateľov, ako aj znalcov, svedkov, advokátov, právnych zástupcov, agentov a pod.

Slovenská republika dňa 11.4.2002 uložila ratifikačnú listinu k Rímskemu štatútu a od 1.7.2002 je jeho zmluvnou stranou. V roku 2003 MZV SR očakáva najmä uzavretie mnohostranných medzinárodných zmlúv súvisiacich s našou integráciou do EÚ a NATO. Vo vzťahu k EÚ je plánovaný podpis Zmluvy o pristúpení kandidátskych krajín k EÚ na 16.4.2003. Po podpise zmluvy o pristúpení bude prebiehať ďalšie vnútroštátne prerokovanie zmluvy. Vo vzťahu k NATO pôjde predovšetkým o prístup SR k Severoatlantickej zmluve, ktorý je podmienený oficiálnou pozvánkou od GT NATO (predpokladom pozvánky je nadobudnutie platnosti Protokolu o prístupe SR k NATO uzavretého medzi členskými štátmi NATO). Vnútroštátne prerokovanie prístupu však bude prebiehať už v roku 2003. Ďalej bude potrebné prerokovať a pristúpiť k ďalším zmluvám uvedeným v 5. kapitole Akčného plánu pre členstvo, ktoré tvoria tzv. právne „acquis“ aliancie. MZV SR bude gestorom tzv. Ottawskej dohody a tzv. Bruselskej dohody. MZV SR tiež pripravuje ratifikáciu Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu.

Ostatné ústredné orgány štátnej správy

	Gestorom medzinárodnej zmluvy môže byť aj iný ústredný orgán štátnej správy SR. Keďže predsedovia týchto orgánov nemajú podľa rozhodnutia prezidenta SR právomoc uzavierať medzinárodné zmluvy, je potrebné, aby zmluvy, vzťahujúce sa k ich gestorstvu, uzavierali príslušní členovia vlády SR. Z týchto ústredných orgánov štátnej správy sú gestormi medzinárodných zmlúv najmä: 

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR /ďalej len „Úrad“/ nemá právomoc uzavierať medzinárodné zmluvy, tieto sú uzavierané Ministerstvom hospodárstva SR. Ide o medzinárodné zmluvy v oblasti technickej normalizácie, metrológie a skúšobníctva, hlavne pokiaľ ide o vzájomné uznávanie skúšok a certifikátov pre priemyselné výrobky, ktoré sú predmetom vzájomného dovozu a vývozu. Úrad je  príslušným orgánom SR na vykonávanie týchto zmlúv. 

V roku 2002 boli podpísané dve dohody a to s Juhoslovanskou zväzovou republikou /16.1.2002/ a Ukrajinou /24.1.2002/. Dohoda so Srbskom a Čiernou horou je plne funkčná. Dohoda s Ukrajinou sa fakticky nevykonáva, pretože neboli vzájomne odsúhlasené a podpísané zoznamy výrobkov, na ktoré sa má dohoda vzťahovať. 

V súlade s požiadavkou MH SR z konca roka 2002 na prehodnotenie zmlúv, ktoré sú z hľadiska ich zlučiteľnosti s právom ES a EÚ, bude treba riešiť ich pretrvanie, resp. ukončenie k termínu vstupu do platnosti Zmluvy o pristúpení SR do EÚ. Úrad je pripravený vypovedať všetky dohody o uznávaní skúšok a certifikátov v termíne 6 mesiacov pred vstupom SR do EÚ. Ide o zmluvy s Bieloruskom, Bulharskom, Českou republikou, Litvou, Poľskom, Ruskou federáciou a Ukrajinou.

Úrad priemyselného vlastníctva SR

	V gescii Úradu priemyselného vlastníctva SR sú medzinárodné zmluvy v oblasti priemyselného vlastníctva /vynálezy, priemyselné vzory, úžitkové vzory, topografie polovodičových výrobkov, ochranné známky a označenia pôvodu výrobkov/.

	Úrad má v gescii 15 mnohostranných medzinárodných zmlúv. Záväzky z nich vyplývajúce si Slovenská republika plní. Kontrolu plnenia dohovorov, ktorého depozitárom je Svetová organizácia duševného vlastníctva vykonáva Sekretariát WIPO, a kontrolu plnenia Dohovoru o udeľovaní európskych patentov vykonáva Európsky patentový úrad so sídlom v Mníchove.. 

Úrad jadrového dozoru:

Úrad si pri napĺňaní  zmlúv stanovil ako hlavný cieľ, aby Slovenská republika bola aktívnym účastníkom procesu plnenia cieľov medzinárodných zmlúv v danej oblasti. V súčasnosti je možné konštatovať, že plnenie zmlúv je bezproblémové a jednoznačne prispieva k budovaniu pozitívneho medzinárodného postavenia Slovenska v oblasti mierového využívania jadrovej energie.

Národný bezpečnostný úrad:

V roku 2002 bolo v plnení 10 bilaterálnych medzivládnych dohôd o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností s USA, Francúzskom, Ruskom, Ukrajinou, Nemeckom, Rumunskom, Tureckom, Veľkou Britániou, Českom a Talianskom a 3 dohody s medzinárodnými organizáciami a to NATO a WEU.

 	V priebehu roku 2002 nebol zaznamenaný žiaden problémový prvok pri vykonávaní týchto dohôd. 

V roku 2002 bolo dokončené rokovanie a zároveň bola podpísaná dohoda s Poľskom, ktorá však ešte nenadobudla platnosť vzhľadom na absenciu odpovede poľskej strany o splnení všetkých vnútroštátnych podmienok potrebných na nadobudnutie jej platnosti. 

III. Záver

Na základe podkladových materiálov predložených gestormi dvojstranných a mnohostranných zmlúv je možné konštatovať, že väčšina medzinárodných zmluvných dokumentov, ktorými je Slovenská republika viazaná, sa vykonáva riadne a bezproblémovo, čo potvrdzuje rovnoprávne a suverénne miesto, ktoré Slovenská republika zaujíma v svetovom spoločenstve.

	Počas vyhodnocovania plnenia záväzkov vyplývajúcich z uzavretých zmlúv bolo opakovane poukázané na neaktuálnosť niektorých zmlúv uzavretých prevažne s krajinami Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky, ktoré sa prakticky nevykonávajú. Riešením tejto problematiky je vykonanie revízie dvojstrannej zmluvnej základne s týmito štátmi. Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky venuje tejto problematike zvýšenú pozornosť, ale ide o postupný proces, v ktorom je prioritou revízia dvojstrannej zmluvnej základne s členskými štátmi EÚ  a NATO, ako aj susednými a ostatnými asociovanými krajinami. Postupne však bude revízia uskutočnená i s ostatnými štátmi. Zároveň je potrebné poukázať, že tento proces závisí od ochoty partnerskej krajiny revíziu uskutočniť. V prípadoch, že napriek uskutočnenej revízií zmluvnej základne zostane medzi zmluvnými partnermi v platnosti zmluva, ktorá už nie je aktuálna, je potrebné, aby gestor inicioval výpoveď takejto zmluvy, prípadne uzavretie novej zmluvy.

	Účelom tohto materiálu bolo podať predovšetkým komplexnú informáciu o stave plnenia medzinárodných zmlúv a poukázať najmä na tie prípady, kde sa pri vykonávaní medzinárodných zmlúv vyskytujú určité problémy. Gestori jednotlivých zmluvných dokumentov ich postupne riešia, resp. pripravujú ich riešenie v spolupráci s druhou zmluvnou stranou v najbližšom období, a to všetko na rezortnej úrovni. Preto nie je potrebné na úrovni vlády SR prijímať osobitné opatrenia. Odporúča sa postupovať spôsobom, ktorý uvádzajú gestori uvedených medzinárodných zmlúv.