Národný program oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2006

I.  Rozvojová politika ako súčasť slovenskej zahraničnej politiky  
1.1.  Slovensko a plnenie miléniových rozvojových cieľov (MDGs)   
1.2.  Aktívna účasť  SR v európskej  rozvojovej politike 
1.3.  Spolupráca s donormi 
1.4.  Slovensko a Afrika 

II.  Rozvojová pomoc a jej implikácie pre Slovensko 
2.1. Financovanie rozvoja
2.2. Inštitucionalizácia slovenskej rozvojovej pomoci
2.3. Verejná mienka
2.4. Spolupráca rezortov - koherencia politík
2.5. Humanitárna pomoc
2.6. Mimovládne organizácie a súkromný sektor
	
III.  Slovenská bilaterálna pomoc a rozvojové projekty 
3.1. Zúženie teritoriálneho a sektorového zamerania slovenskej ODA 
3.2. Rozdelenie finančných prostriedkov z programu 05T0A
3.3. Strategický rámec, zmluvný rámec a mechanizmus Trustového fondu 
3.4. Strategický rámec, zmluvný rámec a mechanizmus Fondu Bratislava - Belehrad 
3.5. Projekty pre Srbsko a Čierna Hora 
3.6. Projekty pre Keňu
3.7. Projekty pre Kazachstan a Kirgizsko 
3.8. Projekty pre Ukrajinu a Bielorusko 
3.9. Projekty v ostatných prioritných krajinách 
3.10. Projekty rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti
3.11. Zhrnutie zmien v projektovaní slovenskej ODA

Záver
I.  Rozvojová politika ako súčasť slovenskej zahraničnej politiky  

Rozvojová pomoc je témou, ktorá ide nad rámec konkrétnych bilaterálnych projektov a zahŕňa v sebe široké spektrum problémov a otázok. Slovensko je, ako súčasť donorskej komunity, s týmito otázkami konfrontované. 
Prvá kapitola národného programu je preto venovaná plneniu Miléniových cieľov, zapojeniu SR do európskej rozvojovej politiky, spolupráci s bilaterálnymi donormi, s OSN i s rozvojovým svetom.  

1.1.	  Slovensko a plnenie MDGs   

Slovenská rozvojová spolupráca je širokým komplexom politických, programových a projektových aktivít v rámci medzinárodného spoločenstva. Jej úloha ako súčasť zahraničnej politiky SR rastie a jej záber je v roku 2006 oveľa rozsiahlejší. Slovensko, ako nestály člen Bezpečnostnej rady, je intenzívnejšie zapojené do riešenia globálnych úloh, ktoré sú často spojené s podporou rozvojového sveta.
Po summite OSN v septembri 2005 v New Yorku sa téma plnenia Miléniových rozvojových cieľov (MDGs) dostala opäť do popredia záujmu medzinárodného spoločenstva. Slovensko sa prostredníctvom svojich najvyšších predstaviteľov na summite k plneniu týchto cieľov jednoznačne prihlásilo. Verbálna podpora sa premieta aj do praktickej zahraničnej politiky SR. 
Na podporu medzinárodného rozvoja využije Slovensko svoje dvojročné členstvo v Bezpečnostnej rade, ale aj svoju pozíciu v špecializovaných organizáciách OSN a iných medzinárodných zoskupeniach. Medzi kľúčovými multilaterálnymi partnermi SR v oblasti poskytovania rozvojovej pomoci ostávajú UNDP, WFP, FAO a UNIDO, tak ako ich schválila vláda SR v Strednodobej koncepcii ODA na roky 2003 - 2008.
SR napĺňa miléniové ciele postupným zvyšovaním objemu rozvojovej pomoci (podrobnejšie v časti 2.1), liberalizáciou obchodu i odpúšťaním dlhov. V prípade odpustenia dlhov krajinám patriacim do kategórie najviac zadlžených chudobných krajín (HIPC) zareagovala vláda SR príkladne na výzvu MMF a postupne oddlžila všetky krajiny v tejto kategórii. V roku 2005 boli odpustené dlhy Afganistanu vo výške 88 mil. Sk, Sudánu vo výške 1 106 mil. Sk a Iraku vo výške  35,2 mil. Sk, teda v celkovej výške 1 229,2 mil. Sk.  Vlády týchto krajín boli požiadané, aby finančné prostriedky vo výške odpustených dlhov použili na rozvojové programy v nasledujúcich rokoch. Aj v dôsledku odpustenia dlhov výrazne vzrástol podiel ODA na HDP v roku 2005 na 0,12% (v roku 2004 to bolo 0,072% a v roku 2003 dokonca len 0,048%). OSN však očakáva od vyspelých krajín 0,7% podiel ODA na HDP do roku 2015.  
Plnenie MDGs sa premieta aj do priamej bilaterálnej pomoci rozvojovým krajinám. Tejto oblasti sa podrobne venujeme v kapitole 3. 

Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 1 : Podieľať sa na tvorbe a implementácii zásad rozvojovej politiky s využitím nestáleho členstva SR v Bezpečnostnej rade a špecializovaných organizáciách OSN. 
Priorita 2 : Pokračovať v efektívnom prepojení slovenskej bilaterálnej pomoci s rozvojovými aktivitami na multilaterálnej úrovni.

 
1.2.	 Aktívna účasť  SR v európskej  rozvojovej politike 

V treťom roku členstva v Európskej únii rastie aj úloha a zapojenie Slovenska v európskej rozvojovej politike. Týka sa to širokého spektra aktivít, od pracovných skupín Rady (CODEV, ACP, FAG ...), cez výbory Komisie (najmä CARDS, TACIS, NGOC, HAC, FSFAC) až po neformálne stretnutia rozvojových ministrov a rozvojové GAERC. 
 V roku 2005 sa SR intenzívne podieľala na tvorbe novej európskej rozvojovej stratégie. Stratégia je prvým spoločným dokumentom o rozvojovej politike Európskej komisie a Európskej únie.  Je to zároveň dokument, ktorý sa premietne aj do poskytovania slovenskej bilaterálnej pomoci. 
Finančný príspevok SR na európske rozvojové aktivity pravdepodobne prekročí v roku 2006 sumu  748 mil. Sk. V roku 2008 sa k tejto čiastke pripočíta aj samostatný príspevok do európskeho rozvojového fondu (EDF). 
Pre slovenské subjekty sa členstvom v EÚ zároveň otvorila nová možnosť uchádzať sa o prostriedky z grantových schém EK. Napriek náročnému konkurenčnému prostrediu, ktoré znevýhodňuje subjekty bez relevantných skúseností s európskou rozvojovou politikou (čiže aj subjekty z nových členských krajín) sa niekoľkým slovenským firmám a mimovládnym organizáciám podarilo v grantových kolách EK uspieť. Podpora slovenských subjektov v tejto oblasti bude patriť aj v roku 2006 medzi priority slovenskej rozvojovej politiky v rámci EÚ. 
Najdostupnejším a najreálnejším zdrojom finančných prostriedkov z EK bude v roku 2006 Nástroj pre spolufinancovanie mimovládnych rozvojových organizácií. V rámci tejto rozpočtovej položky sú po prvýkrát vyčlenené prostriedky výlučne pre aktivity v nových členských krajinách. Konkrétne ide o 10 mil. EUR na projekty rozvojového vzdelávania. Vzhľadom na úroveň a pripravenosť slovenského mimovládneho sektora je predpoklad získať aj viac ako 1 mil. EUR. Základným predpokladom však je, aby MVO už teraz začali s prípravou projektov a venovali im dostatočnú pozornosť.
Nové finančné nástroje EK vrátane nástrojov s rozvojovým kontextom - DCECI, ENPI a SI -  budú platiť až od roku 2007 (zo súčasnej finančnej perspektívy zostávajú dva nástroje s rozvojovým obsahom – HAI a MFA). SR sa však už v tomto roku musí pripravovať na to, aby bol slovenský rozvojový mechanizmus kompatibilný so zmenami v európskom systéme. 

Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 3 : Premietnuť Európsku rozvojovú stratégiu do slovenskej bilaterálnej ODA. 
Priorita 4 : Pokračovať v podpore slovenských subjektov pri predkladaní projektov  v rámci grantových schém EK a vytvoriť nástroj na ich spolufinancovanie zo slovenskej ODA

1.3.	 Spolupráca s donormi 

Koordinácia donorských aktivít je dôležitým predpokladom úspešnosti pôsobenia v rozvojovej krajine. Pre SR platí táto podmienka výraznejšie vzhľadom na obmedzené finančné prostriedky, ľudské zdroje a inštitucionálne zabezpečenie. Od roku 2003 zohrávajú kľúčovú úlohu v tejto oblasti Kanadská vládna agentúra (CIDA), Rozvojový program OSN (UNDP) a Európska komisia (EK). Uvedení traja donori vo veľkej miere pomohli a naďalej pomáhajú pri tvorbe inštitúcií, ľudských zdrojov a mechanizmu slovenskej ODA.
Kanadská rozvojová agentúra CIDA navyše spolufinancuje 26 slovenských projektov. Väčšina z týchto projektov bude ukončená v roku 2006 spoločným vyhodnotením (evaluáciou). Vo vybraných prípadoch sa uskutočnia aj spoločné monitorovacie misie v rozvojovej krajine. Slovensko-kanadská skúsenosť v praxi overila a potvrdila zmysel spoločných projektov v rozvojových krajinách (trilaterálna spolupráca), na ktorú by MZV SR rado nadviazalo v roku 2006 spoluprácou s ďalšími donormi. 
Koncom roka 2005 ukončilo MZV rokovania s rakúskou rozvojovou agentúrou ADA a v januári 2006 bolo podpísaná dohoda o rozvojovej spolupráci. Ešte v roku 2006 by mohli byť spustené prvé slovensko-rakúske rozvojové projekty so zameraním najmä na Srbsko a Čiernu Horu, Bosnu a Hercegovinu, Keňu a Mozambik. Dohodnutá bola aj spolupráca a podpora pri uchádzaní sa o rozvojové prostriedky z grantových schém Európskej komisie a pomoc pri inštitucionalizácii slovenskej ODA.
MZV SR však neuzatvára okruh spolupracujúcich donorov a aj v roku 2006 bude pokračovať v ad hoc rozvojových aktivitách s ostatnými členskými štátmi EÚ a OECD. Záujem je napríklad nadviazať na spoluprácu s Holandskom v Keni (stáž zástupcu MZV SR/ACU TF na holandskom veľvyslanectve v Nairobi a pomoc Holandska pri príprave slovenského rozvojového programu pre Keňu).

Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 5 : Spustiť spoločné rozvojové projekty s rakúskou agentúrou ADA. 
Priorita 6 : Kreatívne využívať možnosti na ad hoc spoluprácu s ostatnými členskými štátmi   EÚ i OECD, ako aj s multilaterálnymi donormi. 

1.4.	 Slovensko a Afrika 

Štáty afrického kontinentu sú dlhodobo zaraďované v štatistických zoznamoch medzi ekonomicky najmenej rozvinuté. Rok 2005 bol v znamení hľadania východísk pre tento kontinent i upriamenia pozornosti verejnosti na jeho problémy (aj vďaka summitu OSN, britskému predsedníctvu v EÚ, celosvetovým kampaniam na odstránenie chudoby a koncertom LIVE 8). EÚ rozhodla o navŕšení prostriedkov vyčlenených ČK EÚ na rozvojovú pomoc africkému kontinentu a v decembri 2005 schválila prvú dlhodobú, komplexnú stratégiu pre Afriku. 
Pomoc Afrike financuje EK z Európskeho rozvojového fondu (EDF). Na tvorbe v poradí 10.  EDF sa bude finančne podieľať aj SR, a tak sa Slovensko po prvýkrát zapojí aj do programovania týchto prostriedkov. Už v roku 2006 bude EK zostavovať rámcové programy a priority pre krajiny Afriky a  karibskej a tichomorskej oblasti (ACP). 
Postoj medzinárodného spoločenstva sa premietne v roku 2006 aj do rozvojovej politiky SR voči Afrike. Aj keď slovenská bilaterálna pomoc najefektívnejšie uplatňuje svoj potenciál a komparatívne výhody v krajinách západného Balkánu a strednej Ázie, bude stále aktívnejšia aj v afrických krajinách. (Medzi slovenskými teritoriálnymi prioritami sú od roku 2003 Sudán, Keňa a Mozambik). 
V júni 2005 pridalo Slovensko svoj podpis na revidovanú „Dohodu z Cotonou o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej“. Dokument vymedzuje okrem iného aj rozvojové vzťahy SR s Afrikou. Slovensko je jednou z prvých krajín EÚ, ktorá revidovanú dohodu ratifikovala.  
V roku 2006 chce Slovensko prispieť k rozvoju africkému kontinentu a to multilaterálne, v rámci svojho pôsobenia v BR OSN, napríklad v oblasti prevencie a riešenia konfliktov, ale aj bilaterálne, realizáciou projektov vo vybraných krajinách. 

Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 7 : Zostaviť slovenskú rozvojovú stratégiu pre Afriku vychádzajúc z doterajšieho pôsobenia a zo Stratégie EÚ pre Afriku.  
Priorita 8 : V roku 2006 sa aktívne sa podieľať na programovaní prostriedkov 10. EDF, do ktorého bude prispievať aj SR.

II.  Rozvojová pomoc a jej implikácie pre Slovensko 

Prvá kapitola Národného programu je venovaná medzinárodnému postaveniu Slovenska v donorskej komunite. Z tohto postavenia vyplývajú záväzky, ciele a úlohy, ktoré sa netýkajú len MZV SR, ale aj ostatných vládnych, mimovládnych inštitúcií i celej spoločnosti. 
Druhá kapitola je preto zameraná na dosah a implikácie slovenských rozvojových aktivít na Slovensko. 

2.1.	Financovanie rozvoja

Výška finančných prostriedkov na rozvojovú pomoc (percentuálny podiel ODA na HDP) je najjednoduchšie, a preto aj najčastejšie používané kritérium na hodnotenie vyspelých krajín v oblasti ODA. Z tohto pohľadu bol rok 2005 pre SR úspešný. Slovenská republika poskytla v roku 2005 rozvojovú pomoc vo výške 1 739 mil. Sk, čo predstavuje 0,12% HDP. Nárast je spôsobený najmä odpustením dlhov započítaných v roku 2005 (527 300 tis. Sk), zvýšením povinného príspevku do EÚ (o 286 000 tis. Sk), ako aj skvalitnením štatistického výkazníctva zo strany niektorých rezortov (MV SR, MO SR). 
Európska rada v  júni 2005 rozhodla, že nové členské štáty EÚ sa majú snažiť dosiahnuť 0,17% HDP v r. 2010, resp. 0,33% v r. 2015. Dosiahnutie podielu 0,17% ODA na HDP, by znamenalo v absolútnych číslach približne 3 200 mil. Sk (výrazný nárast v absolútnych číslach je spôsobený predpokladaným 5 percentným rastom HDP). 
Cieľ stanovený EÚ je pre SR náročný nie len vzhľadom na nutnosť plnenia konvergenčných kritérií. Na nárast ODA musí byť postupne pripravovaná slovenská verejnosť, ako aj slovenské subjekty, ktoré projekty realizujú. Kultivovanie verejnej mienky a tvorba slovenských implementačných kapacít potrebuje svoj čas. Práve v tejto oblasti očakáva SR pomoc a podporu EK 
Dôležitým momentom je aj štruktúra financovania slovenskej ODA. Kým celková pomoc každoročne rastie, objem bilaterálnej pomoci cez projekty slovenských subjektov sa tri roky (2003-2005) nemenil (160 mil. Sk), a tak bol v roku 2005 jej podiel na celkovej pomoci 10%. Pritom práve bilaterálna projektová pomoc je priamym nástrojom zahraničnej politiky, využíva slovenské know-how a skúsenosti, zviditeľňuje Slovensko, prehlbuje  vzťahy s rozvojovými krajinami a slovenským subjektom efektívne pomáha priamo sa etablovať v rozvojových krajinách. Je preto potrebné postupne meniť podiel prostriedkov na bilaterálne projekty na celkovej pomoci, tak ako je tomu v prípade väčšiny štandardných donorov.
Tieto skutočnosti akcentovala aj NR SR, ktorá na svojom rokovaní 13.12.2005 odporučila vláde SR (v uznesení č.1986) „v súvislosti s plnením medzinárodných záväzkov, ako aj v nadväznosti na uznesenie vlády SR č.332/2002 prehodnotiť možnosti štátneho rozpočtu a zvýšiť rozpočet výdavkov kapitoly na oficiálnu rozvojovú pomoc“.

Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 9 : Pri zvyšovaní slovenskej ODA vynakladať úsilie na dosiahnutie cieľov schválených Európskou radou v júni 2005.  
Priorita 10 : V spolupráci s MF SR pokračovať v postupnom zvyšovaní podielu bilaterálnej pomoci cez projekty slovenských subjektov na celkovej pomoci. 

2.2.	Inštitucionalizácia slovenskej rozvojovej pomoci

V roku 2003 neexistovali na Slovensku riadiace ani implementačné kapacity na poskytovanie pomoci rozvojovým krajinám. V štartovacej fáze sa preto nový mechanizmus vo veľkej miere opieral o skúsenosti tradičných donorov (UNDP, CIDA). Po troch rokoch prevažne extenzívneho rozvoja v tejto oblasti nastal čas na posun v inštitucionalizácii slovenskej ODA. Založenie rozvojovej agentúry je dôležité z viacerých dôvodov. Očakáva sa postupný nárast prostriedkov na financovanie bilaterálnych rozvojových projektov (do roku 2010 by mal dosiahnuť čiastku 800 mil. Sk), čím sa stáva existencia dvoch kontraktačných jednotiek zabezpečujúcich projekty finančne neefektívna. Súčasný mechanizmus navyše neumožňuje jednoznačne identifikovať poskytovanú pomoc so Slovenskom, keďže časť prostriedkov je implementovaná prostredníctvom Trustového fondu UNDP (podrobne v časti 3.3).
Po porovnaní známych modelov riadenia bilaterálnej pomoci vo svete a konzultáciách s medzinárodnými donormi dospelo MZV SR k záveru, že v slovenských podmienkach je najvhodnejší model, pri ktorom programové riadenie zabezpečuje MZV SR a projektové samostatná agentúra. Tento prístup je flexibilnejší pri narábaní s finančnými prostriedkami a ľudskými zdrojmi. Umožňuje tiež stabilizovať personálne zabezpečenie a obmedziť rotáciu rozvojových pracovníkov len na rozvojové posty v zahraničí (čo nie je možné napríklad v prípade, keď zabezpečuje implementáciu projektov MZV SR). Vybraný model navyše prirodzene nadväzuje na súčasný stav riadenia bilaterálnych projektov a umožní tak jeho plynulú zmenu. Problematika založenia slovenskej rozvojovej agentúry bude podrobne rozpracovaná v samostatnom materiáli, ktorý pripravuje MZV SR. 
Poskytovanie pomoci do zahraničia je natoľko osobitou a špecifickou aktivitou, že si vyžaduje vytvorenie samostatného zákona. Na jeho zostavení pracuje MZV SR v spolupráci s ďalšími rezortmi i zahraničnými donormi a mal by byť pripravený na pripomienkovanie do konca roku 2006.    
	
Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 11 : Vytvoriť podmienky pre založenie samostatnej rozvojovej agentúry, ktorá bude spravovať bilaterálne projekty slovenskej rozvojovej pomoci.  
Priorita 12 : Pokračovať v príprave zákona o ODA, ktorý bude upravovať osobité a špecifické aktivity spojené s poskytovaním slovenskej rozvojovej pomoci do zahraničia. 

2.3.	Verejná mienka

Nové medzinárodné postavenie a s tým spojené rastúce nároky na zapojenie Slovenska do aktivít donorskej komunity by mala vnímať celá slovenská spoločnosť. Bez jej podpory a bez pomoci vybraných cieľových skupín (politici, poslanci, novinári, akademická obec, mimovládne organizácie ...) by nebolo možné zabezpečovať rozvojovú pomoc a zvyšovať jej objem. 
Dôležitú úlohu v tejto oblasti musí popri MZV SR zohrávať aj MŠ SR. Oba rezorty budú v roku 2006 intenzívne spolupracovať pri zavádzaní rozvojového vzdelávania. MŠ SR súhlasilo s vyčlenením 9 087 tis. Sk z rozpočtu na rok 2006 na postupné zavádzanie rozvojového vzdelávania do učebných osnov. Financovaniu projektov rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti sa venujeme v časti 3.10.
Pozitívnym signálom v tejto oblasti je reprezentatívny výskum verejnej mienky, ktorý  v máji 2005 uskutočnili (na vzorke 1254 respondentov starších ako 18 rokov) Inštitút pre verejné otázky a agentúra FOCUS. Z výsledkov výskumu vyplynulo, že výrazná väčšina obyvateľov SR vie, že naša krajina poskytuje pomoc rozvojovým krajinám a považuje to za správne. K rozvojovej pomoci sa kladne vyjadrilo 83% respondentov. Medzi dôvodmi, pre ktoré Slováci považujú za správne poskytovať pomoc tretiemu svetu, dominujú pocity morálnej zodpovednosti. Podľa 77% opýtaných by Slovensko malo pomáhať viac chudobným krajinám Afriky a 66 % by uvítalo výraznejšiu pomoc Ázii.

Hlavnou prioritou slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 je :
Priorita 13 : Systémovo riešiť otázky rozvojového vzdelávania (najmä vo vzájomnej  spolupráci medzi MZV SR, MŠ SR a mimovládnymi organizáciami). 

2.4.	Spolupráca rezortov - koherencia politík
 
Rozvojová pomoc je účinným nástrojom zahraničnej politiky. Aby však bola slovenská rozvojová politika úspešná a efektívna, nemôže byť izolovaná, ale naopak koherentná s ostatnými štátnymi politikami, t. j. s obchodnou a poľnohospodárskou politikou, s predchádzaním konfliktov a bezpečnosťou, s odpúšťaním dlhov, s bojom proti chorobám v rozvojovom svete (najmä AIDS, malária a TBC), so vzdelávaním, migráciou, atď.    
Táto úloha si vyžaduje koordináciu MZV SR s ostatnými rezortmi, k čomu by mal byť vo väčšej miere využívaný Koordinačný výbor pre ODA (poradný orgán ministra zahraničných vecí), ale aj medzirezortné koordinačné Komisie pre európske záležitosti (KEU1 a KEU2).
Na základe uznesenia vlády SR č. 332/2002 zo dňa 3. 4. 2002 je MZV SR koordinátorom poskytovania slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA). V praxi to znamená, že MZV SR je gestorom medzirezortného programu 05T, ktorý vznikol v roku 2003 na základe metodického pokynu  MF SR o programovom rozpočtovaní. 
Účastníkmi programu v roku 2006 sú MZV SR,  MV SR, MŽP SR, MP SR a MŠ SR.  Prostriedky na plnenie stanovených cieľov svojich podprogramov si relevantné kapitoly zabezpečujú v rámci svojho schváleného rozpočtu výdavkov na príslušný rok. Celková suma na program 05T predstavuje v roku 2006  218 947 tis. Sk.
V roku 2006 zintenzívni MZV SR spoluprácu s MO SR,  MV SR a so SŠHR SR  pri realizácii humanitárnych aktivít, s MŠ SR v aplikovaní rozvojového vzdelávania, s MH SR pri harmonizácii obchodných rokovaní s WTO, ako aj s ďalšími rezortmi a štátnymi inštitúciami. 
Keďže slovenská ODA je hodnotená aj podľa objemu vynaložených prostriedkov, je potrebné dôslednejšie vykazovanie poskytnutej pomoci zo strany jednotlivých rezortov. 

Hlavné priority slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 sú :
Priorita 14 : Prostredníctvom Koordinačného výboru pre ODA intenzívnejšie zabezpečovať koherenciu rozvojovej politiky s ostatnými štátnymi politikami.
Priorita 15 : Dôslednejšie pristupovať k vykazovaniu poskytnutej ODA zo strany jednotlivých rezortov.  

2.5.	Humanitárna pomoc

Tragické udalosti v dôsledku zemetrasení v Iráne a Pakistane, najväčšia prírodná katastrofa – tsunami v Indickom oceáne či ozbrojený konflikt v Sudáne si spolu vyžiadali stotisíce ľudských životov a pripravili milióny ľudí o všetok majetok a strechu nad hlavou. Množstvo, rozsah a rastúca frekvencia takýchto katastrof poukazujú na skutočnosť, že humanitárna pomoc sa stala nevyhnutnou súčasťou pôsobenia krajiny na medzinárodnom poli.
Po udalostiach v dôsledku tsunami v Indickom oceáne Rada EÚ pre všeobecné záležitosti a  vonkajšie vzťahy (GAERC) na mimoriadnom zasadnutí schválila plán zefektívnenia systému poskytovania humanitárnej pomoci, ktorý podporila aj SR. Na júlovom zasadnutí Európskej Rady bol v zmysle plnenia Miléniových rozvojových cieľov prijatý plán zvyšovania oficiálnej rozvojovej pomoci, ktorého súčasťou je aj humanitárna pomoc.
Humanitárna pomoc je základnou súčasťou systému oficiálnej rozvojovej pomoci, platia však pre ňu špecifiká, ktoré si vyžadujú osobitý prístup. Ten predpokladá zdokonaľovanie jej mechanizmov, čo predstavuje najmä posilnenie kapacít, budovanie silných partnerských väzieb a skvalitnenie rýchlosti a pružnosti reakcie, ako aj celkovej adresnosti a efektivity poskytnutej pomoci. 
V tomto zmysle by v roku 2006 mal byť prijatý Mechanizmus humanitárnej pomoci SR do zahraničia, ktorý podrobne stanovuje rozdelenie právomocí a kompetencií hlavných aktérov a rozpracúva zabezpečenie jej jednotlivých foriem. Nová koncepcia predpokladá posilnenie spolupráce so slovenským mimovládnym sektorom, ako aj s medzinárodnými humanitárnymi organizáciami.

Hlavnou prioritou slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 je :
Priorita 16 : Harmonizovať aktivity a mechanizmy humanitárnej pomoci a oficiálnej rozvojovej pomoci, tak aby bol humanitárny systém rýchly, flexibilný a efektívny. Nové postupy a kompetencie definovať v rámci Mechanizmu slovenskej humanitárnej pomoci. 

2.6.	Mimovládne organizácie  a súkromný sektor

Pre úspešnosť slovenskej rozvojovej politiky je nevyhnutná úzka spolupráca s mimovládnymi organizáciami a súkromným sektorom. Aby bola táto spolupráca efektívna, zabezpečuje sa najmä prostredníctvom strešných organizácií  - Platformy MVRO (pre mimovládny sektor) a AZZZ (pre súkromný sektor). Zástupcovia oboch organizácií sú členmi Koordinačného výboru ODA, ako aj Riadiacich výborov ODA. To znamená, že sa podieľajú na tvorbe rozvojovej politiky ako aj na samotnom posudzovaní a výbere projektov.  Na rozdiel od AZZZ vznikla Platforma MVRO výlučne na zabezpečovanie rozvojovej spolupráce a koordináciu organizácií zaoberajúcich sa rozvojovou problematikou a je tak jedinou strešnou organizáciou tohto typu na Slovensku. 
Spoločným cieľom MZV SR, P MVRO a AZZZ je zvyšovanie implementačných kapacít slovenských subjektov, čo by malo priniesť väčší počet kvalitných rozvojových projektov. Druhým dôležitým momentom je, že slovenské subjekty často disponujú širokou sieťou medzinárodných partnerov, kontaktmi v rozvojových krajinách, ako aj finančnými zdrojmi z vlastných aktivít, či charitatívnych zbierok. Využiť synergiu týchto aktivít i finančných prostriedkov je nevyhnutné pre úspešnosť mechanizmu slovenskej ODA.  
Treťou oblasťou spoločného záujmu je zvyšovanie verejného povedomia a informovanosti o ODA, v ktorej má nezastupiteľnú úlohu najmä mimovládny sektor.    

Hlavnou prioritou slovenskej ODA v tejto oblasti v roku 2006 je 
Priorita 17 : Zvyšovať zapojenie slovenských subjektov do rozvojových projektov aj využitím finančných prostriedkov mimo štátneho rozpočtu. 

III.  Slovenská bilaterálna pomoc a rozvojové projekty 

Kým v predchádzajúcich dvoch kapitolách sa Národný program zameriava na širšie aspekty slovenskej rozvojovej spolupráce, kapitola 3 je venovaná výlučne bilaterálnej pomoci a rozvojovým projektom.   
Práve v tejto oblasti vystupuje Slovensko ako aktívny partner rozvojových krajín a má priamy vplyv a dosah na výsledky pomoci. Z finančného hľadiska ide o podprogram štátneho rozpočtu MZV SR (05T0A), z ktorého sú financované projekty a iné bilaterálne aktivity slovenských subjektov, zamerané na pomoc rozvojovému svetu.
V kapitole 3 je venovaná väčšia pozornosť aj hodnoteniu realizovaných projektov, čo tvorí východisko pre smerovanie ďalšej pomoci. 

3.1.	Zúženie teritoriálneho a sektorového zamerania slovenskej ODA 

Jednou z kľúčových úloh pri zdokonaľovaní mechanizmu slovenskej ODA je stanovenie teritoriálnych a sektorových priorít. V súčasnosti platí zoznam prioritných krajín a sektorov, ktorý schválila vláda SR v roku 2003 v rámci Strednodobej koncepcie ODA. Trojročné skúsenosti z implementácie projektov ukázali, že teritoriálne a sektorové zameranie slovenskej ODA je príliš široké. Menší rozptyl aktivít by umožnil naplno využívať ich synergiu. 
Za uplynulé tri roky došlo k výrazným zmenám v postavení Slovenska v medzinárodnej donorskej komunite aj k posunu zahranično-politických priorít. Navyše MZV SR disponuje novými poznatkami a praktickými skúsenosťami z implementácie viac ako 100 rozvojových projektov. Po vyhodnotení záujmu slovenských subjektov, úspešnosti a efektívnosti ich doterajších aktivít, pristúpilo MZV SR k jasnejšiemu vymedzeniu sektorového a teritoriálneho zamerania. 
Finančné prostriedky by mali byť v roku 2006 primárne zamerané na projekty v nasledujúcich siedmich krajinách : Srbsko a Čierna Hora, Keňa, Sudán, Kirgizsko, Kazachstan, Ukrajina a Bielorusko. Pre tieto krajiny bolo užšie vymedzené aj sektorové zameranie. 

3.2.	Rozdelenie finančných prostriedkov z programu 05T0A

Na podprogram rozvojovej pomoci (05T0A), ktorý priamo zabezpečuje MZV SR, je pridelených zo štátneho rozpočtu 160.711 tis. Sk.

Prostriedky MZV SR budú použité na zabezpečenie a realizáciu:
1.	projektov pre Srbsko a Čiernu Horu		50 000 tis. Sk	
2.	projektov pre Keňu a Sudán			30 000 tis. Sk
3.	projektov pre Kirgizsko a Kazachstan		25 000 tis. Sk
4.	projektov pre Ukrajinu a Bielorusko		10 000 tis. Sk		
5.	projektov v ostatných krajinách		40 000 tis. Sk 
6.	projektov rozvojového vzdelávania
a verejnej informovanosti				  5 711 tis. Sk
SPOLU					          160 711 tis. Sk		
(Zameranie  pomoci vybraným krajinám je podrobne popísané v častiach 3.5 až 3.11). 

Vyššie uvedené projekty a aktivity budú financované nasledovne :
•	1 - prostredníctvom Fondu Bratislava - Belehrad, ktorý spravuje od roku 2004 Nadácia na podporu občianskych aktivít (NPOA), 50 000 tis. Sk 
•	2 až 6 - prostredníctvom Trustového fondu zriadeného v roku 2003 MZV SR a Rozvojovým programom OSN (UNDP), spolu 110 711 tis. Sk, 

O prerozdelení prostriedkov medzi položkami 2 až 6 môže rozhodnúť splnomocnenec pre ODA (v súčasnosti štátny tajomník MZV SR) na základe odporúčania Riadiaceho výboru Trustového fondu.

3.3.	Strategický rámec, zmluvný rámec a mechanizmus Trustového fondu 

Strategickým východiskom pre pomoc prioritným krajinám  je Strednodobá koncepcia oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003 - 2008 (uznesenie vlády  č.432/2003), ako aj predchádzajúce Národné programy oficiálnej rozvojovej pomoci (uznesenie vlády č. 552/2003, č. 388/2004 a č. 367/2005). Vychádzajúc z Národného programu vláda SR schválila v roku 2003 Memorandum o porozumení medzi vládou SR a Rozvojovým programom OSN/ UNDP (uznesenie č. 688/2003). Memorandum je základnou medzinárodnou zmluvou, ktorá stanovuje všeobecné podmienky spolupráce v oblasti poskytovania ODA medzi SR a UNDP. Zároveň stanovuje vytvorenie Trustového fondu na financovanie projektov a administratívno-technické zabezpečenie slovenskej ODA.
Na základnú zmluvu každoročne nadväzujú finančné memorandá určujúce konkrétne výšky ročných alokácií a ich použitie. Z Národného programu ODA na rok 2006 vyplýva záväzok - podpísanie už v poradí štvrtého finančného memoranda s UNDP.
Projekty a iné aktivity rozvojovej pomoci (napr. vysielanie slovenských expertov) sú financované prostredníctvom Trustového fondu, ktorý je spravovaný Administratívnou a kontraktačnou jednotkou (ACU TF) založenou v roku 2003 spoločne MZV SR a Regionálnym centrom UNDP so sídlom v Bratislave. Od spustenia programu v roku 2004 ACU TF a MZV SR využívajú pri realizácii projektov komplexný mechanizmus tvorený smernicami, návodmi a manuálmi. Súčasťou systému sú kritériá pre hodnotenie, schvaľovanie a monitorovanie projektov. 

3.4.	Strategický rámec, zmluvný rámec a mechanizmus Fondu Bratislava -Belehrad 

Strategickým východiskom pre rozvojovú spoluprácu so Srbskom a Čiernou Horou (SČH) je rovnako ako v prípade Trustového fondu Strednodobá koncepcia  a predchádzajúce národné programy oficiálnej rozvojovej pomoci. Základom vytvoreného komplexného právneho rámca pre rozvojovú spoluprácu so SČH  je Dohoda medzi vládou SR a Radou ministrov Srbska a Čiernej Hory o rozvojovej spolupráci, podpísaná ministrami zahraničných vecí v Belehrade 19. júna 2003. Na všeobecnú dohodu nadväzujú každoročne finančné memorandá (zatiaľ boli podpísané tri), ktoré určujú výšku ročných alokácií a mechanizmus spolupráce. 
Financovanie rozvojovej spolupráce je zabezpečované prostredníctvom Fondu Bratislava -Belehrad (BBF). Administrátorom fondu je od roku 2003 víťaz verejnej súťaže – Nadácia na podporu občianskych aktivít (NPOA), s ktorou MZV SR podpísalo Rámcovú zmluvu o externom zabezpečení niektorých funkcií spojených s implementáciou Národného programu ODA a správe prostriedkov. Nadácia vytvorila na tento účel Administratívnu a kontraktačnú jednotku Fondu Bratislava - Belehrad (ACU BBF). Mechanizmy pre posudzovanie, výber, schvaľovanie a monitorovanie projektov v rámci Fondu Bratislava – Belehrad a Trustového fondu sú identické. 

3.5.	Projekty pre Srbsko a Čiernu Horu (SČH) 

SČH je zatiaľ jediná programová krajina slovenskej ODA. Z tohto dôvodu bolo, v porovnaní s ďalšími cieľovými krajinami ODA, na projekty zamerané na SČH alokovaných najviac finančných prostriedkov. Výsledkom je (k 31.12. 2005) 39 podporených projektov, z ktorých je 9 úplne dokončených a ďalších 15 by malo byť ukončených počas roka 2006. Záujem slovenských subjektov, ako aj konečných prijímateľov v cieľovej krajine, výrazne prevyšuje finančné možnosti (podporený je približne každý tretí projekt). Najúspešnejšími žiadateľmi podľa  právnej formy boli mimovládne neziskové organizácie (21), nasledovali podnikateľské subjekty (11), štátne inštitúcie (6) a samospráva (1). 

Zameranie projektov bolo vymedzené užšie a konkrétnejšie ako v prípade iných cieľových krajín. MZV SR zostavilo v roku 2003 rámcový program rozvojovej spolupráce (CSP) pre SČH, v ktorom boli špecifikované prioritné sektory a konkretizované podsektory. Aj vďaka tejto špecifikácii je pomoc SČH efektívna, viditeľná a dobre prezentovateľná. 
Najvýraznejšie výsledky sa podarilo dosiahnuť najmä v prioritnej oblasti budovania a obnovy infraštruktúry vrátane dopravnej a sociálnej. V roku 2005 bola zrealizovaná dodávka a montáž mostov typu Bailey v piatich srbských lokalitách. Mosty slúžia obyvateľom okresoch, v ktorých priamo žije 170 000 obyvateľov. 
Celosrbský dosah mal projekt zameraný na infraštruktúru potrebnú na zber a vyhodnocovanie dát o zemetraseniach,  projekt dodávky braillovských písacích strojov slovenskej výroby pre nevidiacich v Srbsku, podpora podnikania nezamestnaných žien v centrálnom Srbsku,  integrácia utečencov z Kosova v novom prostredí za spolupráce mimovládnych  organizácií s miestnou samosprávou,  ale aj  projekty v oblasti energetiky, ktoré vyústili do uplatnenia sa slovenských subjektov na srbskom trhu ako spoluzakladateľov spoločných podnikov v oblasti energetického hospodárstva vo Vojvodine. Infraštruktúrne zamerané projekty úspešne zmobilizovali  miestne organizačné a finančné kapacity. Ich ďalšou výhodou je  rýchly priebeh (4 - 12 mesiacov) a okamžitý dosah na zlepšenie kvality života obyvateľov. Konkrétnosť a hmatateľnosť výsledkov prispieva k viditeľnosti dosahu slovenskej ODA. 
Pozitívnym posunom z hľadiska teritoriálneho rozloženia bolo vyváženie predchádzajúcej absencie projektov zameraných na Čiernu Horu, kde sa v súčasnosti realizujú 3 projekty. Z teritoriálneho hľadiska je najvyššie zastúpená Vojvodina, kde žije slovenská menšina.

Zameranie slovenskej pomoci SČH v roku 2006 ovplyvnia najmä doterajšie viac ako dvojročné skúsenosti z implementácie projektov. Dôležitým faktorom však bude aj otvorenie rokovaní o integrácii Srbska a Čiernej Hory do EÚ, výsledky plebiscitu o (ne)zotrvaní Čiernej Hory v Únii, ako aj prípadné vyriešenie štatútu Kosova a jeho (ne)zotrvanie v doterajšom štátnom  usporiadaní
Spolupráca s SČH bude v roku 2006 zameraná na 3 sektorové priority :
1.	podpora občianskej spoločnosti, 
2.	rozvoj a obnova základnej infraštruktúry,
3.	podpora integrácie Srbska a Čiernej Hory do medzinárodných zoskupení a organizácií.

V prípade 2. sektorovej priority sa bude klásť väčší dôraz na spolufinancovanie slovenskou firmou, resp.  prijímateľskou krajinou minimálne na úrovni miestnej samosprávy. Z hľadiska teritoriálneho rozmiestnenia bude pri výbere projektov MZV SR prihliadať na primeranú vyváženosť medzi Srbskom, Čiernou Horou a Kosovom. Uvedené modifikácie sú aplikovateľné prostredníctvom  revízie CSP alebo špecifikáciou výziev na predkladanie projektov. 

Na zabezpečenie a realizáciu projektov pre SČH je v NP 2006 vymedzených 50 000 tis. Sk.

3.6.	Projekty pre Keňu a Sudán 

Členstvo SR v EÚ, ale aj v BR OSN si vyžaduje väčšiu angažovanosť slovenskej ODA v Afrike. Keňa je jednou z troch prioritných krajín slovenskej ODA na africkom kontinente. Na rozdiel od Sudánu a Mozambiku je však v Keni pre realizáciu projektov vytvorené pomerne priaznivé logistické zabezpečenie (zastupiteľský úrad SR, pôsobenie viacerých slovenských MVO a záujem firiem). Záujem slovenských subjektov o realizáciu projektov v Keni je najvyšší v rámci Afriky a prevyšuje aj viaceré krajiny v iných regiónoch. To všetko sú dôvody, pre ktoré bola Keňa vyčlenená perspektívne ako programová krajina slovenskej ODA so samostatným rozpočtom na rozvojové projekty. 

V doterajších grantových kolách slovenské subjekty podali na aktivity v Keni celkovo 15 projektov, z ktorých riadiaci výbor schválil 5. Prvým ukončeným je projekt nadácie Integra, ktorého cieľom bola podpora firiem v kenských komunitách a zvýšenie spoločenskej zodpovednosti podnikania. Seminárov sa zúčastnilo viac ako 400 kenských podnikateľov a aktivity pritiahli aj pozornosť kenských médií. Jedným z výsledkov projektu je strategický dokument odporúčaní pre kenskú vládu a návrh na vytvorenie centra pre spoločensky zodpovedné podnikanie. V rámci projektu Vysokej školy zdravotníctva a sociálnej práce Sv. Alžbety bola sa začala výstavba sociálneho centra v meste Eldoret (v súčasnosti sa dokončuje hrubá stavba). Druhou časťou projektu je prevencia prenosu vírusu HIV/ AIDS z matky na dieťa. Ďalšie tri projekty sú zamerané na podporu rozvoja národných kapacít pri efektívnom využívaní obnoviteľných zdrojov, na tréningy zvyšovania produktivity malých fariem v oblasti poľnohospodárstva a na odmínovanie (dodávka zariadenia Božena). Tri projekty v Keni realizujú slovenské firmy a dve mimovládne organizácie. Napriek väčšiemu rozptylu slovenských aktivít v Keni (zo sektorového i teritoriálneho hľadiska), sú výsledky slovenských subjektov v tejto krajine výrazné. Pri väčšej koncentrovanosti na vybrané oblasti by však bola slovenská pomoc Keni ešte efektívnejšia. 

Vďaka spolupráci s holandským MZV sa uskutočnila v októbri 2005 stáž zástupcu MZV SR/ ACU TF na holandskom veľvyslanectve v Nairobi. Výsledkom spolupráce s Holandskom bola analýza potenciálu slovenskej ODA v Keni. Aj na základe tejto analýzy sa bude SR v roku 2006 zameriavať najmä na dva regióny Kene – Západnú Keňu (provincie Nyanza, Western a Stredná časť Rift Valley) a oblasť Nairobi. 

Rozvojová spolupráca so Sudánom je komplikovanejšia najmä pre zložitú politickú situáciu v krajine i v regióne. Sudán však vonkajšiu pomoc urgentne potrebuje. Krajina je postihnutá jednou z najväčších humanitárnych kríz vo svete spôsobenou dlhotrvajúcou občianskou vojnou. SR má predpoklady na úspešné pôsobenie v Sudáne vďaka  pretrvávajúcim väzbám firiem i sudánskych absolventov slovenských vysokých škôl. Na juhu Sudánu navyše úspešne pôsobia už niekoľko rokov slovenské mimovládne organizácie. Aktivity niektorých z nich sú financované aj z prostriedkov slovenskej rozvojovej pomoci. Dobrým východiskom pre rozvojovú spoluprácu je odpustenie dlhov Sudánu vo výške 1 106 mil. Sk slovenskou vládou  na jeseň 2005. Záujem Sudánu o humanitárnu pomoc a rozvojovú spoluprácu  bol potvrdený aj počas návštevy ŠTAT MZV SR v Sudáne vo februári 2006. 

Zo sektorového hľadiska boli sú pre Keňu a Sudán vytypované tieto prioritné oblasti :

1.	technická infraštruktúra (vodné hospodárstvo, cesty, elektrifikácia) a 
2.	sociálna animácia (základné vzdelanie a základná zdravotná starostlivosť, mikrokredity, podpora malého a stredného podnikania a zvýšenie potravinovej dostatočnosti).  

Na zabezpečenie a realizáciu projektov pre Keňu a Sudán je v NP 2006 vymedzených 30000 tis. Sk. 

3.7.	Projekty pre Kazachstan a Kirgizsko 

V strednej Ázii môže Slovenská ODA veľmi úspešne uplatniť svoje komparatívne výhody. Tie vyplývajú zo skúseností z transformačného procesu, ktorým v súčasnosti prechádzajú viaceré krajiny vrátane Kazachstanu a Kirgizska. 
Kirgizsko a Kazachstan sú krajiny, o ktoré majú slovenské subjekty od spustenia mechanizmu slovenskej rozvojovej pomoci najväčší záujem. Vyplýva to najmä z kontaktov s týmito krajinami z čias bývalého Sovietskeho zväzu. Rozvojová pomoc je unikátnou príležitosťou na obnovenie bývalých kontaktov, ako aj na oživenie ekonomických a obchodných vzťahov. 

Od začiatku slovenskej rozvojovej pomoci bolo do Kirgizska a Kazachstanu v rámci piatich grantových kôl podaných celkovo 37 projektov (Kirgizsko 19, Kazachstan 18). Doteraz Riadiaci výbor schválil 17 z nich (Kirgizsko 8, Kazachstan 8 a 1 projekt je spoločný pre všetky krajiny strednej Ázie). V realizácii je v súčasnosti 13 projektov. 
Dobré výsledky sa dosiahli v oblasti noriem, metrológie a pri aplikácii manažérskych systémov kvality. Viaceré zákony platné v EÚ boli zakomponované do legislatívy o metrológii v oboch krajinách. V nadväznosti na tieto projekty sa v Kazachstane realizuje projekt zameraný na budovanie národných kapacít v oblasti aplikácie manažérskych systémov kvality a environmentálnych manažérskych systémov v troch vybraných podnikoch. 
Výrazné výsledky sa dosiahli v oblasti energetiky v Kirgizsku. Po prvýkrát bol v tejto krajine aplikovaný nástroj pre úspory energie prostredníctvom ESCO (Energy Service Companies, t. j. model zmluvných energetických služieb). Kirgizským odborníkom boli poskytnuté modelové projektové dokumenty a software na ekonomické hodnotenie projektov úspory energie, adaptované na špecifiká krajiny. Na projekt zmluvných energetických služieb nadväzujú ďalšie dva, ktoré sú zamerané na identifikáciu obnoviteľných zdrojov energie (podporu pri vytváraní legislatívneho rámca trhového využitia týchto zdrojov)   a energetickú certifikáciu budov. Výsledkom je napr. vyškolenie domácich odborníkov v mestách Biškek, Naryn a dedinách Emgek Talaa a Kok Dzar.
V oblasti vzdelávania boli projekty zamerané na prípravu poradcov pre verejnú správu a na podporu zakladania združení vlastníkov bytov a bytovej správy. V Kirgizsku bolo založené Sociálno-poradenské a vzdelávacie centrum, ktoré sa zameriava na sociálne odkázaných ľudí (telesne postihnutí, deti z rozvrátených rodín a z ulice, ťažko chorí pacienti, a pod.). Centrum poskytuje stravu a vzdelanie deťom, ako aj právnu a zdravotnú pomoc občanom v Biškeku a v okolí. 
Pre vybrané nemocnice v Kazachstane (Ústav kardiológie a interných chorôb, Centrálna mestská nemocnica a Regionálne diagnostické centrum, Alma Ata) bola vypracovaná komplexná prípadová štúdia pre riešenie systémov energetického napájania a zálohovania, čo je veľmi dôležité z hľadiska spoľahlivého poskytovania zdravotnej starostlivosti. V nadväznosti na túto štúdiu Ministerstvo zdravotníctva Kazachstanu požiadalo slovenského partnera o ďalšiu spoluprácu pre vybrané nemocnice v Astane. 

Na základe zadania MZV SR zostavila Spoločnosť pre zahraničnú politiku (SFPA) podrobnú analýzu potenciálu slovenskej ODA pre strednú Áziu. Vyplynulo z nej odporúčanie zamerať pozornosť z 5 krajín strednej Ázie na dve – Kirgizsko a Kazachstan. Aj na základe uvedenej štúdie bude slovenská pomoc obom krajinám zameraná v roku 2006 na dva sektory: 
1.	budovanie demokratických inštitúcií a rozvoj trhového prostredia a 
2.	budovanie lokálnej infraštruktúry so zameraním na energetickú infraštruktúru a hospodárenie s vodou.   
	
Popri Európskej komisii (program TACIS) by mohlo SR spolupracovať v oboch oblastiach s nemeckou GTZ, americkou USAID, s EBRD a UNDP.  	

Na zabezpečenie a realizáciu projektov pre Kirgizsko a Kazachstan je v NP 2006 vymedzených 25 000 tis. Sk. 

3.8.	Projekty pre Ukrajinu a Bielorusko 

V rokoch 2004 a 2005 neboli Ukrajina a Bielorusko zaradené (v súlade s metodikou OECD/DAC) do kategórie oficiálnej rozvojovej pomoci. Nakoľko však obe krajiny patria k dlhodobým prioritám zahraničnej politiky SR, MZV SR vytvorilo priestor pre implementovanie slovenských projektov na Ukrajine a v Bielorusku. V rokoch 2004 a 2005 bol znížený rozpočet Národného programu v kapitole 05T0A spolu o 20 miliónov Sk a vyčlenené prostriedky boli použité na financovanie oficiálnej pomoci (OA) v oboch krajinách. 

Štyri realizované projekty pre Ukrajinu boli zamerané na vytváranie a posilňovanie kapacít občianskej spoločnosti a think-tankových organizácií v oblasti verejnej politiky a integračného procesu Ukrajiny do Európskej únie, ako aj na posilnenie dôvery ukrajinskej verejnosti vo volebný proces prostredníctvom volebného monitoringu a informovanie verejnosti. Časť nevyčerpaných prostriedkov sa využila na financovanie vyslania volebných pozorovateľov v rámci misie OBSE / ODIHR. Z prostriedkov alokovaných v roku 2005 sa realizujú 4 projekty zamerané na monitorovanie marcových parlamentných volieb 2006, podporu občianskej spoločnosti vo východných regiónoch, podporu tlače nezávislých médií  a podporu transformačného procesu jednotiek miestnej samosprávy.
Doplnkovou formou pomoci je systém mikrograntov (v celkovej sume 1 mil. Sk so stanoveným limitom 200 tisíc Sk na jeden grant) udeľovaných prostredníctvom ZÚ Kyjev, ktorý bol skúšobne spustený v roku 2005. 

Pre Bielorusko boli v roku 2004 schválené a zrealizované 2 projekty, v ktorých slovenskí ekonomickí experti definovali stratégie ekonomických reforiem v oblasti bankovníctva a makroekonomickej stabilizácie, uskutočnili sa vzájomné stretnutia slovenských a bieloruských expertov, ako aj študijná cesta pre bieloruských ekonomických expertov na Slovensko. Časť nevyčerpaných prostriedkov sa využila na financovanie vyslania volebných pozorovateľov v rámci misie OBSE / ODIHR. Z prostriedkov alokovaných na rok 2005 neboli vybrané a financované žiadne projekty pre Bielorusko a uprednostnené boli relevantnejšie a kvalitnejšie projekty pre Ukrajinu. 

Preradením Ukrajiny a Bieloruska  (rozhodnutím OECD/ DAC v decembri 2005) do kategórie ODA je od 1.1.2006 už možné realizovať v oboch krajinách projekty oficiálnej rozvojovej pomoci.

Zameranie slovenskej pomoci Ukrajine a Bielorusku v roku 2006 ovplyvnia popri doterajších skúsenostiach z implementácie projektov najmä výsledky volieb a z nich vyplývajúci ďalší vývoj v sociálnej, politickej a ekonomickej sfére.  
Pri poskytovaní pomoci Ukrajine bude SR vychádzať najmä z dokumentu “Návrh pomoci SR Ukrajine pri plnení cieľov Akčného plánu EÚ - Ukrajina“, ktorý bol schválený vládou SR v októbri 2005.  Pomoc Ukrajine bude zameraná na dve oblasti:
1.	podporu reforiem, budovanie demokracie a posilnenie stability a efektívnosti inštitúcií garantujúcich demokraciu a právny štát.
2.	podporu rozvoja občianskej spoločnosti a zapojenia občanov do mechanizmu prijímania rozhodnutí prostredníctvom mimovládnych organizácií.
Pomoc Bielorusku bude rovnako ako v rokoch 2004 a 2005 zameraná na podporu občianskej spoločnosti, trhového prostredia a zabezpečenie slobodného prístupu občanov k informáciám. 

Na zabezpečenie a realizáciu projektov pre Ukrajinu a Bielorusko je v NP 2006 vymedzených 10 000 tis. Sk.

3.9.	Projekty v ostatných krajinách

V rokoch 2004-2005 bola v rámci grantových kôl možnosť realizovať projekty aj v ďalších prioritných krajinách (podľa zoznamu, ktorý schválila vláda v Strednodobej koncepcii ODA na roky 2003 – 2008 a v jednotlivých národných programoch).  O tieto krajiny bol buď menší záujem zo strany slovenských subjektov, alebo zložité podmienky, nedostatočné logistické zabezpečenie (neprítomnosť ZÚ SR) alebo iné dôvody komplikovali implementáciu slovenských projektov.

Na základe dvojročných skúseností budú v roku 2006 (tak ako minulý rok) financované projekty ešte v nasledujúcich krajinách – Afganistan, Bosna a Hercegovina, Kambodža, Mongolsko a Mozambik. V roku 2006 nebudú vypísané grantové kolá na projekty pre Albánsko, Macedónsko a Tadžikistan. Naopak, skúšobne bude možné predložiť projekty aj pre Senegal.  Senegalom sa rozšíri pôsobenie slovenskej rozvojovej pomoci aj na západnú Afriku. Zároveň sa vytvoria podmienky na spoluprácu s frankofónnymi donormi (Luxembursko, Francúzsko), ktorí prejavili záujem o trilaterálne projekty v tejto krajine. O spoluprácu so Slovenskom má veľký záujem aj vláda Senegalu, čo sa prejavilo počas opakovaných návštev jej predstaviteľov na Slovensku.   
Projekty v uvedených šiestich krajinách budú naďalej zamerané širšie, t. j. na tri sektorové priority slovenskej ODA schválené v Strednodobej koncepcii ODA na roky 2003 - 2008  - budovanie demokratických inštitúcií a trhového prostredia, infraštruktúru (vrátane sociálnej), krajinotvorbu, ochranu životného prostredia, pôdohospodárstvo, potravinovú bezpečnosť a využívanie nerastných surovín. 

Na zabezpečenie a realizáciu projektov v šiestich krajinách, t. j. v Afganistane, Bosne a Hercegovine, Kambodži, Mongolsku, Mozambiku a Senegale  je v NP 2006 vymedzených 40 000 tis. Sk.

3.10.	Projekty rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti

Integrálnou súčasťou rozvojovej pomoci vyspelých krajín je aj rozvojové vzdelávanie. Jeho úlohou je vzdelávať širšiu verejnosť ako aj konkrétne cieľové skupiny (politikov, poslancov, novinárov, učiteľov, pracovníkov štátnej správy, mimovládne organizácie ... ) o životných podmienkach ľudí v rozvojových krajinách, vzťahoch medzi rozvojovými a rozvinutými krajinami, príčinách a dôsledkoch chudoby a možnostiach, ako pomôcť rozvojovým krajinám a tým zvyšovať u ľudí empatiu, toleranciu a solidaritu s rozvojovým svetom. Úlohou rozvojového vzdelávania je aj mobilizovať skupiny a jednotlivcov ku konkrétnemu zapojeniu sa do projektov rozvojovej pomoci. Cez rozvojové vzdelávanie sa tak pripravujú na cielenú a zmysluplnú prácu v rozvojových krajinách.

V rámci slovenskej ODA boli už vyhlásené celkovo 3 grantové kolá na projekty rozvojového vzdelávania. Slovenské subjekty podali 76 projektov, z ktorých bolo schválených 21. Vďaka nim vznikli napr. metodické materiály pre žiakov základných a stredných škôl o utečeneckej problematike vhodné pre učiteľov občianskej náuky, geografie alebo etickej výchovy. Učitelia základných a stredných škôl sa zúčastnili seminárov na tému rozvojovej pomoci, Fair Trade (spravodlivý obchod) alebo na tému utečencov na Slovensku s cieľom získať kompetencie pre prácu s deťmi z iného kultúrneho prostredia. 
Pre žiakov základných a stredných škôl bol natočený krátky film o problematike utečencov na Slovensku, ku ktorému bol pripravený metodický materiál pre učiteľov a distribuovaný na základné a stredné školy. Podobne boli rozdistribuované filmy s rozvojovou tematikou (HIV/AIDS, detskí vojaci atď.) do 100 škôl so spracovaným metodickým materiálom k týmto filmom a rozvojovým témam. Študenti vysokých škôl mali možnosť na prednáškach diskutovať o rozvojovej pomoci a zúčastniť sa súťaže o najlepšiu diplomovú prácu na tieto témy. Široká verejnosť si mohla pozrieť výstavu fotografií zo života afrických krajín v rôznych častiach Slovenska. 
  Viaceré projekty rozvojového vzdelávania boli spolufinancované holandským ministerstvom zahraničných vecí prostredníctvom Centra Sever- Juh (North-South Centre).  

V nadchádzajúcom období bude spoločným cieľom MZV SR s MŠ SR vypracovať a aplikovať systém rozvojového vzdelávania na všetkých stupňoch slovenského vzdelávacieho systému. Zámerom je postupný prechod od pilotných projektov k systémovému prístupu. Prostriedky budú naďalej používané aj na neformálne rozvojové vzdelávanie a aktivity zamerané na širokú verejnosť. 

Na zabezpečenie projektov rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti je v NP 2006 vymedzených 5 711 tis. Sk.

3.11.	Zhrnutie zmien v projektovaní slovenskej ODA
                                                                                                       
Mechanizmus poskytovania bilaterálnej pomoci vytvorilo MZV SR v čase, keď SR ešte nerealizovalo žiadne projekty v rozvojových krajinách. Počas troch rokov implementácie projektov sa postupne  profilujú možnosti, záujem i potenciál slovenských subjektov. Na získané skúsenosti musí flexibilne reagovať aj mechanizmus poskytovania bilaterálnej pomoci. Je potrebné kontinuálne vyhodnocovať a nastavovať parametre systému tak, aby bol efektívny a účelný.  

Preto sa budú v roku 2006, pri poskytovaní bilaterálnej pomoci formou projektov, uplatňovať zmeny, ktoré sú podrobne rozpísané v kapitole 3 :
1.	pomoc bude koncentrovaná na 7 krajín (Srbsko a Čierna Hora, Keňa, Sudán, Kirgizsko, Kazachstan, Ukrajina a Bielorusko),  
2.	pre uvedených 7 krajín sú užšie vymedzené sektorové priority, ktoré sú rozpracované  v častiach 3.5 až 3.8. 
3.	vo väčšej miere budú využívané tendre na konkrétne aktivity vopred dohodnuté s rozvojovou krajinou (v týchto prípadoch bude možné zvýšiť aktuálny horný limit rozpočtu projektu),

Záver

Rozširovaním záberu slovenskej rozvojovej pomoci rastú aj nároky na jej implementáciu. Vznikajú nové úlohy a potreby v oblasti inštitucionalizácie, legislatívneho rámca a tvorby ľudských zdrojov. Národný program 2006 upozorňuje na tieto výzvy a navrhuje smerovanie slovenskej rozvojovej pomoci v tomto roku.

Z Národného programu ODA na rok 2006 vyplývajú nasledujúce priority :
Priorita 1:	Podieľať sa na tvorbe a implementácii zásad rozvojovej politiky s využitím nestáleho členstva SR v Bezpečnostnej rade a špecializovaných organizáciách OSN. 
Priorita 2 : 	Pokračovať v efektívnom prepojení slovenskej bilaterálnej pomoci s rozvojovými aktivitami na multilaterálnej úrovni.
Priorita 3 : 	Premietnuť Európsku rozvojovú stratégiu do slovenskej bilaterálnej ODA. 
Priorita 4 : 	Pokračovať v podpore slovenských subjektov pri predkladaní projektov  v rámci grantových schém EK a vytvoriť nástroj na ich spolufinancovanie zo slovenskej ODA
Priorita 5 : 	Spustiť spoločné rozvojové projekty s rakúskou agentúrou ADA. 
Priorita 6 : 	Kreatívne využívať možnosti na ad hoc spoluprácu s ostatnými členskými štátmi   EÚ i OECD, ako aj s multilaterálnymi donormi.
Priorita 7 :	Zostaviť slovenskú rozvojovú stratégiu pre Afriku vychádzajúc z doterajšieho pôsobenia a zo Stratégie EÚ pre Afriku.  
Priorita 8 :	V roku 2006 sa aktívne sa podieľať na programovaní prostriedkov 10. EDF, do ktorého bude prispievať aj SR.
Priorita 9:	Pri zvyšovaní slovenskej ODA vynakladať úsilie na dosiahnutie cieľov schválených Európskou radou v júni 2005.  
Priorita 10: 	V spolupráci s MF SR pokračovať v postupnom zvyšovaní podielu bilaterálnej pomoci cez projekty slovenských subjektov na celkovej pomoci
Priorita 11:	Vytvoriť podmienky pre založenie samostatnej rozvojovej agentúry, ktorá bude spravovať bilaterálne projekty slovenskej rozvojovej pomoci.  
Priorita 12: 	Pokračovať v príprave zákona o ODA, ktorý bude upravovať osobité a špecifické aktivity spojené s poskytovaním slovenskej rozvojovej pomoci do zahraničia. 
Priorita 13:	Systémovo riešiť otázky rozvojového vzdelávania (najmä vo vzájomnej  spolupráci medzi MZV SR, MŠ SR a mimovládnymi organizáciami). 
Priorita 14:	Prostredníctvom Koordinačného výboru pre ODA intenzívnejšie zabezpečovať koherenciu rozvojovej politiky s ostatnými štátnymi politikami.
Priorita 15:	Dôslednejšie pristupovať k vykazovaniu poskytnutej ODA zo strany jednotlivých rezortov.  
Priorita 16:	Integrovať humanitárnu pomoc do mechanizmu poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci, tak aby bol systém rýchly, flexibilný a efektívny. Nové postupy a kompetencie definovať v rámci koncepcie slovenskej humanitárnej pomoci. 
Priorita 17:	Zvyšovať zapojenie slovenských subjektov do rozvojových projektov aj využitím finančných prostriedkov mimo štátneho rozpočtu.