Dôvodová správa

Všeobecná časť

	Zákon o Štátnej pokladnici je všeobecným finančno-právnym predpisom, upravujúcim systém štátnej pokladnice v Slovenskej republike, prostredníctvom ktorého sa zabezpečuje najmä centralizácia príjmov verejného rozpočtu, realizácia výdavkov verejného rozpočtu, likvidita štátneho rozpočtu, zabezpečujú sa údaje do hodnotenia  plnenia verejného rozpočtu vrátane podkladov do návrhu štátneho záverečného účtu.
  
Dôvodom vypracovania a predloženia  novely zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z. je riešiť súčasné obmedzenia klientov  Štátnej pokladnice pri uplatňovaní platných ustanovení zákona najmä § 8 a § 12.  Táto požiadavka vyplynula z množstva podnetov od klientov, ktoré po zhodnotení boli premietnuté do navrhovaných úprav.
 
Súčasne sa dopĺňajú niektoré pôsobnosti Štátnej pokladnice, ako inštitúcie, ktorých absencia v zákone by mohla spôsobiť nečinnosť Štátnej pokladnice v týchto oblastiach alebo by nemohla konať, nakoľko by nemala zo zákona vymedzenú pôsobnosť.  

Ďalej sa navrhuje na základe súčasnej platnej zmluvy ministerstva  s NBS, úprava prechodných ustanovení zákona, najmä vo väzbe na činnosti vykonávané doposiaľ Národnou bankou Slovenska za  Štátnu pokladnicu a agentúru do doby ich náležitého technického a personálneho dobudovania, ale najdlhšie do roku 2005.
 
	Návrh novely zákona nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť. Návrh tiež nemá dopad na boj proti kriminalite a terorizmu.

Predkladaný návrh novely zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a inými zákonmi Slovenskej republiky.

Doložka zlučiteľnosti

návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 291/Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z. a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:

Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu zákona:

Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 291/Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z. a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov.

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii 
a) Problematika rozpočtu a jeho realizácie prostredníctvom systému štátnej pokladnice nie je prioritou aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení a nie je ani prioritou podľa Bielej knihy.
	Otázky rozpočtu a rozpočtových zásad sú predmetom aproximácie práva podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire z roku 2001  a Partnerstva pre vstup - Kapitola č. 29 - Finančné a rozpočtové ustanovenia a Kapitoly č. 11 – Hospodárska a menová únia. 
	Návrh zákona sa predkladá mimo Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2003
b) Kapitola č. 29 Finančné a rozpočtové ustavenia bola odovzdaná 14. novembra 2000. Uvedená kapitola bola otvorená 30. marca 2001 a predbežne uzatvorená 13. decembra 2002. Podľa schválenej negociačnej pozície k tejto kapitole  má SR zabezpečiť súlad rozpočtových  zásad s príslušnými normami, ktoré sa všeobecne používajú v Spoločenstve.

4. Problematika návrhu zákona 
a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev  
-	v článku 104 Zmluvy o založení ES, 
-	v Protokole o postupe pri nadmernom deficite.
Systém zriadenia a funkcií štátnej pokladnice sekundárna legislatíva ES/EÚ neupravuje. Funkcie štátnej pokladnice sú v členských štátoch Európskej únie zabezpečované rôznym inštitucionálnym alebo procesným spôsobom. Štátna pokladnica preberá rôzne zodpovednosti v rámci definovaných funkcií v kontexte konkrétnej krajiny, v ktorej sú realizované.
Podľa článku 104 Zmluvy o založení ES členské štáty sa vyhýbajú nadmernému deficitu verejných finančných prostriedkov. Komisia usmerňuje vývoj rozpočtovej situácie a výšku verejného zadĺženia v členských štátoch s cieľom odhaliť hrubé chyby. Skúma najmä dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch nasledujúcich kritérií:

a) či pomer plánovaného alebo skutočného deficitu verejných finančných prostriedkov k hrubému domácemu produktu neprekračuje odporúčanú hodnotu, okrem prípadov, ak

- tento pomer podstatne klesol alebo ak sa neustále znižuje a dosahuje úroveň, ktorá sa približuje odporúčanej hodnote, alebo

- alternatívne prekročenie nad odporúčanú hodnotu je len výnimočné a dočasné a tento pomer sa pohybuje tesne pri odporúčanej hodnote;

b) či pomer verejného zadĺženia k hrubému domácemu produktu neprekračuje odporúčanú hodnotu, okrem prípadov, ak sa tento pomer dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom sa približuje odporúčanej hodnote.

Odporúčané hodnoty sú vymedzené v Protokole o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k tejto zmluve.

Za neprekročenie výšky deficitu verejných rozpočtov sú zodpovedné vlády členských krajín EÚ a preto všetky verejné zdroje majú byť sústredené do systému štátnej pokladnice, aby bola vytvorená možnosť ovplyvniť výšku deficitu rozpočtu.

d)	nie je upravená v práve Európskej únii
-      v článku 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii – podľa tohto článku únia rešpektuje národnú identitu členských štátov.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

		Úplná zlučiteľnosť.

6. Gestor:
	bezpredmetné.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
	
	Pri príprave návrhu zákona sa nezúčastnili experti.

Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1 
Navrhovanou úpravou sa dopĺňajú a tiež upresňujú   klienti  Štátnej pokladnice  vo vzťahu k prostriedkom Európskych spoločenstiev pred a po vstupe do EÚ. Navrhujú sa doplniť nové poznámky pod čiarou s odkazom na príslušné ustanovenie zákona o rozpočtových pravidlách,   ktorými sa jednoznačne rozlišujú postupy realizácie prostriedkov ES pred vstupom a po vstupe Slovenska do EÚ.

K bodu 2 a 3
Upravujú sa v poznámkach  pod čiarou k odkazu 5 a 9 citácie zákonov. 

K bodu 4
Dopĺňajú sa klienti,  ktorým bude Štátna pokladnica na  ich   žiadosť zhodnocovať dočasne voľné finančné prostriedky.

K bodu 5 
Navrhovanou úpravou sa zabezpečuje súlad terminológie zákona so zákonom o platobnom styku. 

K bodu 6
Dopĺňajú sa nové pôsobnosti Štátnej pokladnice o metodické usmerňovanie klientov najmä pre oblasť prevodov, majetku štátu a    pre oblasť budovania  informačného systému Štátnej pokladnice a stratégie ďalšieho postupu budovania Štátnej pokladnice. Upravuje sa právo Štátnej pokladnice  odpísať peňažné prostriedky   z účtov klientov podľa  zákona o platobnom styku  a oprávnenie na započítanie peňažných prostriedkov na úhradu nákladov z účtu klienta. Zmluvne zabezpečovať pre klientov vklady a výbery hotovosti. Doplnenie pôsobnosti pod písmenom x) zabezpečuje Štátnej pokladnici prístup k návrhom všetkých legislatívnych predpisov a materiálov, ktoré sa týkajú jej pôsobnosti. Vo väzbe na úpravy uvedené v bodoch 21 a 22 sa dopĺňa  pôsobnosť Štátnej pokladnice  v oblasti ukladania a vymáhania pokút.

K bodu 7
Zdôrazňuje sa postavenie Štátnej pokladnice v štátnych  štatistických zisťovaniach, určuje sa povinnosť predkladať účtovné výkazy všetkým subjektom, ktorí tvoria verejný rozpočet a dopĺňajú sa nové poznámky pod čiarou a odkazy na príslušné právne predpisy. . 

K bodu 8
Platnosť ustanovenia sa rozširuje i na odsúhlasené platby, ktoré sú transferom a zasielajú sa príjemcom, ktorí nie sú klientmi Štátnej pokladnice čiže ide o transfer finančných prostriedkov mimo systém štátnej pokladnice. Z transferov sa navrhujú vyňať transfery  určené ako sociálna pomoc pre jednotlivcov.

K bodu 9
Zabezpečuje sa súlad medzi § 2 v ktorom je definovaný verejný rozpočet a ustanovením v tomto odseku.  

K bodu 10
Spresňujú  sa klienti Štátnej pokladnice. 

K bodu 11
Dopĺňajú  sa do textu ustanovenia aj  ďalší  klienti, pre ktorých platí určený  termín  predloženia rozpočtu do Štátnej pokladnice;  

K bodu 12
Spresňuje sa text ustanovenia, ktorým sa zabezpečuje súlad medzi § 8 ods. 5 písm. a) a odsekom 6 a upravuje sa spôsob plánovania pre klientov pri realizácii bežných výdavkov a navrhujú sa niektoré odlišnosti pre vybraných klientov. Navrhuje sa iný postup pri plánovaní bežných výdavkov a plánovaní kapitálových výdavkov. Navrhuje sa postup klienta pri nižšom plánovaní realizácie bežných výdavkov ako je jedna dvanástina rozpočtu bežných výdavkov. 

K bodu 13
Z definície voľného zostatku rozpočtu sa navrhuje vypustiť súčet výdavkov v odsúhlasených finančných plánoch z dôvodu, že voľný zostatok rozpočtu klienta je počítaný ku každej podpoložke rozpočtovej klasifikácie uvedenej v rozpočte klienta  a finančné plány sú zostavované iba do úrovne položky rozpočtovej klasifikácie uvedenej v rozpočte klienta.

K bodom 14
Navrhujú sa pripojiť k ustanoveniam odkazy na zákon o finančnej kontrole.

K bodu 15
Navrhuje sa v písm. c) § 12 osobitné riešenie  aj pre klientov, ktorými sú MV SR, MO SR, Colné riaditeľstvo SR a Zbor väzenskej a justičnej stráže. Súčasne sa v písmene. d)  pripájajú k ustanoveniu odkazy na zákon o finančnej kontrole.

K bodu 16
Doplnení nových písmen sa určuje  nová povinnosť klienta, poskytovať informácie Štátnej pokladnici pre potreby zostavovania súborov údajov a poskytovať osobné údaje na identifikáciu používateľa  informačného systému Štátnej pokladnice.

K bodu 17
V dôsledku požiadaviek klientov na potrebu uhrádzať v hotovosti najmä drobné nákupy napr. materiálu navrhuje sa určiť   % z ročného rozpočtu všetkých bežných výdavkov (t. j. z celej hlavnej  kategórie 600),  ktoré môže klient použiť v hotovosti  na ostatné úhrady výdavkov, ktoré nie sú uvedené menovite v písmenách a) až g) tohto ustanovenia. Navrhuje sa  vo výške 1%.

K bodu 18
Zabezpečuje sa zosúladenie s platnou legislatívou..

K bodu 19
Úprava súvisí s úpravou pod bodom 4.

K bodu 20
Rozširuje sa rozsah  splnomocnenia pre ministerstvo určovať do všeobecne záväzného právneho predpisu  lehotu predkladania informácií o zmene v stave majetku štátu do Štátnej pokladnice a určiť presné obdobie   ku ktorému   správca majetku štátu bude uvádzať  zmeny v stave majetku štátu.

K bodom  21 a 22
Právo ukladať sankcie za nedodržiavanie zákona sa presúva z ministerstva na Štátnu pokladnicu.  Vypúšťa sa text a  odvolávka o osobitosti konania pre uvedených klientov, nakoľko všetky sankcie bude ukladať výhradne Štátna pokladnica pre ktorú platí správny poriadok.

K bodom 23 a 24
V bode 23 sa upravuje a rozširuje okruh informácií, ktoré Štátna pokladnica predkladá ministerstvu.
Vzhľadom na to, že partnerom na  uzatváranie zmluvy s Národnou bankou Slovenska bude Štátna pokladnica, ruší sa v bode 24 príslušné ustanovenie § 18 a súčasne sa upravujú  príslušné ustanovenia § 21. 

K bodu 25
Upravuje sa odkaz na nový zákon o účtovníctve platný od roku 2002.

K bodu 26 
Prepracovanie § 21 súvisí so zámerom Štátnej pokladnice uzatvárať zmluvy s NBS priamo. Zároveň sa upravuje aj zmluvný vzťah s NBS  v oblasti hotovosti a zmluvný vzťah o vykonávaní ďalších služieb napr. zabezpečovanie cezhraničných prevodov pre Štátnu pokladnicu a tiež sa navrhuje na zmluvnom základe poskytovať údaje NBS z oblasti verejných financií pre výkon činnosti v NBS. 

K bodu 27
Novým znením odseku 2 § 22 sa zohľadňujú podmienky predkladania uvedených informácií priamo do informačného systému ŠP tak, aby správcom majetku štátu nevznikali komunikačné ťažkosti.

K bodom 28 a 30
Úpravou sa posúva platnosť prechodných ustanovení do doby náležitého technického a personálneho vybudovania Štátnej pokladnice a agentúry, ale najdlhšie do roku 2005. Nahrádza sa citácia v  poznámke pod čiarou k odkazu 30.

K bodu 31
Dopĺňa sa nový § 23 a) do prechodných ustanovení, ktorý v odseku 1 prechodne zabezpečuje právo na informácie pre ministerstvo a ústredné orgány od NBS, dokiaľ zmluvne vykonáva činnosti za Štátnu pokladnicu.  V odseku 2 upravuje  okruh klientov, ktorí do určenej doby môžu mať otvorené  účty v iných bankách. V odseku 3 sa spresňuje  okruh  klientov u ktorých činnosti odsúhlasovania bude Štátna pokladnica vykonávať a súčasne sa navrhuje posunúť o rok neskôr výkon tejto činnosti zo strany Štátnej pokladnice t.j. do doby náležitého technického a personálneho vybudovania Štátnej pokladnice.

K bodu 32
Zabezpečuje sa nahradenie nových  pojmov v celom texte platného zákona za doteraz používané  pojmy.

K čl. II.
Navrhuje sa upraviť ustanovenie § 8 ods. 6 zákona o štátnych hmotných rezervách tak, aby nebolo možné využívať pre rozpočtové prostriedky vzájomné započítavanie pohľadávok. Išlo o výnimku pre rozpočtovú organizáciu Správa štátnych hmotných rezerv a v podmienkach systému štátnej pokladnice takýto spôsob nie je prípustný.

K čl. III.
Navrhuje sa účinnosť zákona k 1. septembru 2003.