ZÁKON

z .............................2009

o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

PRVÁ ČASŤ
ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

§ 1
Predmet úpravy

Tento zákon upravuje 
a)	pôsobnosť orgánov verejnej správy a výkon verejnej správy  na úseku územného plánovania a  stavebného poriadku,
b)	účel a úlohy územného plánovania, 
c)	nástroje územného plánovania, 
d)	sústavu orgánov územného plánovania, 
e)	územnoplánovacie činnosti, 
f)	informačný systém územného plánovania,  
g)	kvalifikačné predpoklady pre obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov, 
h)	účely vyvlastnenia,
i)	všeobecné technické požiadavky na výstavbu a základné požiadavky na stavby,
j)	vybrané činnosti vo výstavbe, 
k)	kvalifikačné predpoklady  na činnosť audítora stavby, 
l)	povoľovanie, uskutočňovanie a užívanie stavieb,
m)	nariadenia na vykonanie údržby stavby a na odstránenie stavieb a terénnych úprav, 
n)	štátny stavebný dohľad,
o)	správne delikty. 

Základné pojmy
§ 2

(1) Územnoplánovacia činnosť je obstarávanie územnoplánovacích podkladov a  ich aktualizácia a obstarávanie a  schvaľovanie územnoplánovacej dokumentácie a jej aktualizácia.
(2) Priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia je určenie prípustného spôsobu a intenzity využívania územia a organizácie činností v území. 

(3) 	Regulatív priestorového usporiadania a funkčného využívania územia je slovne, číselne alebo graficky vyjadrený parameter, ktorým sa usmerňuje umiestnenie stavby alebo činnosti v území; regulatív určuje činnosť alebo funkčné využitie územia, rozsah a priestorové limity funkčného využitia, môže mať aj charakter obmedzenia, zákazu alebo charakter odporúčania určitej činnosti alebo funkcie v území.
(4)	Zásada priestorového usporiadania a funkčného využívania územia je slovne vyjadrené usmernenie umiestnenia stavby alebo činnosti v území.
(5) Krajina predstavuje časť územia, tak ako je vnímaná ľuďmi a ktorej charakter je výsledkom činností a vzájomného pôsobenia prírodných a ľudských faktorov; krajina predstavuje základnú zložku životného prostredia jej obyvateľov ako vyjadrenie rozmanitosti ich spoločného prírodného a kultúrneho dedičstva a základ ich identity)  .
(6) 	Chránené územie je časť územia, na ktorú sa vzťahujú podmienky ochrany a obmedzenia jej využívania so zámerom dosiahnuť špecifické ciele ochrany vyplývajúce zo zákona.
(7) 	Dopravnou infraštruktúrou je dopravné vybavenie územia, ktorým sú pozemné komunikácie, stavby dráh, verejné letiská a ich zariadenia letovej prevádzky, stavby vodnej cesty a stavby priamo súvisiace s ich prevádzkou, prepojovacie body medzi sieťami rôznych druhov dopravy. 
      (8) Technickou infraštruktúrou je technické vybavenie územia, ktorým sú najmä rozvodné siete elektriny, rozvodné siete plynu, ropovody, rozvodné siete tepla, verejné vodovody, stoková sieť verejnej kanalizácie a čistiarne odpadových vôd, ochranné hrádze, stavby protipovodňovej ochrany, sieť elektronických komunikácií, závlahové a odvodňovacie zariadenia a ich súčasti a príslušenstvo. 
(9) Zastavané územie je súbor 
a) 	pozemkov ohraničených hranicou zastavaného územia, ktorá bola premietnutá do odtlačkov katastrálnych máp k 1. januáru 1990 a
b)  pozemkov  vhodných na zastavanie vymedzených na tento účel územným plánom obce alebo územným plánom zóny. 
(10)   Verejnoprospešná stavba je 
a) 	stavba, ktorá je určená na uspokojovanie verejných potrieb, stavba pre verejné vzdelávanie a výchovu, verejné sociálne služby, verejnú zdravotnú starostlivosť, kultúru, verejnú správu,
b) 	stavba, ktorá je súčasťou dopravnej infraštruktúry alebo technickej infraštruktúry,
c) 	stavba určená na plnenie medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky alebo na plnenie dôležitých úloh štátu vo verejnom záujme, najmä stavba na obranu a bezpečnosť štátu, stavba protipovodňovej ochrany.
(11) 	Pozemok pre verejnoprospešný účel je pozemok, jeho časť alebo súbor pozemkov určený na verejnoprospešné stavby podľa odseku 10 a pozemok, ktorý je verejným priestranstvom, verejnou zeleňou,  verejným športoviskom alebo verejným pohrebiskom.
(12) Stavebný pozemok je  pozemok, jeho časť alebo súbor pozemkov vymedzený a určený na umiestnenie stavby územným plánom zóny alebo územným rozhodnutím alebo pozemok zastavaný stavbou.
 (13) Susedný pozemok  je pozemok, ktorý má spoločnú  hranicu   s  pozemkom, ktorý  je predmetom konania  podľa  tohto  zákona.
(14) Nezastavateľný  pozemok je pozemok v zastavanom území, na ktorom nemožno trvalo alebo dočasne uskutočňovať stavbu.
(15) Terénne úpravy sú zemné práce, výkopy, navážky, skrývky, skládky, násypy a iné úpravy pozemkov, ktorými sa mení vzhľad alebo reliéf terénu vrátane výsypiek, odvalov a odkalísk alebo sa podstatne menia odtokové pomery. 

§ 3
(1) Stavba je každé stavebné dielo pevne spojené so zemou alebo osadené na upravenom podklade, postavené stavebnými alebo montážnymi prácami, bez ohľadu na jeho stavebnotechnické vyhotovenie, použité stavebné výrobky, materiály a konštrukcie, na účel využitia a dobu trvania; podľa okolností sa stavbou rozumie aj jej časť.
(2) Stavba je aj výrobok, ktorý plní funkciu stavby, nevzniká stavebnou činnosťou  na stavenisku a môže byť premiestnený alebo umiestnený na pozemok aj bez úpravy podkladu, s využitím najmä pre stánky, ubytovacie bunky, výstavné pavilóny, haly,  garáže, nádrže alebo zásobníky na horľavé kvapaliny, horľavé plyny alebo horenie podporujúce plyny vrátane transportovateľných zásobníkov na horľavé kvapaliny okrem prepravných tlakových zariadení.   
(3) Pevné spojenie stavby so zemou je
a)	spojenie pevným základom, 
b)	upevnenie strojnými súčiastkami alebo zvarom o pevný základ v zemi alebo o inú stavbu,
c)	ukotvenie pilótami alebo lanami s kotvou v zemi alebo na inej stavbe, 
d)	pripojenie na technickú infraštruktúru, 
e)	umiestnenie pod zemou.
(4) Upravený podklad pre osadenie stavby je najmä spevnená plocha, podpera alebo zobratie pôdnej vrstvy.
(5) Zmena stavby pred dokončením je zmena v uskutočňovaní stavby oproti jej povoleniu alebo zmena projektovej dokumentácie stavby overenej stavebným úradom. 
(6) Zmena dokončenej stavby je 
a)	nadstavba, ktorou sa stavba zvyšuje,
b)	prístavba, ktorou sa stavba pôdorysne zväčšuje a  je navzájom komunikačne alebo prevádzkovo prepojená s doterajšou stavbou,
c)	vstavba, ktorou sa v dokončenej stavbe uskutočňuje nová stavba so samostatným účelovým určením alebo spôsobom užívania, 
d)	stavebná úprava, pri ktorej sa zachováva pôdorysné i výškové ohraničenie stavby, 
e)	zmena účelu jej užívania.
(7) Údržba stavby je preventívne opatrenie nevyhnutné na zabezpečenie plnenia všetkých funkcií stavby počas jej životnosti; patrí sem najmä oprava a výmena častí stavby a prevádzková údržba.
(8) Stavba pre bezpečnosť štátu je stavba, ktorá slúži na plnenie úloh vo veciach ochrany ústavného zriadenia, boja proti terorizmu, vnútorného poriadku a bezpečnosti, boja proti zločinnosti, ochrany utajovaných skutočností, ochrany zahraničných informácií a ochrany života a zdravia fyzických osôb, majetku a životného prostredia pred požiarmi, haváriami a živelnými pohromami podľa osobitných zákonov, Ministerstvu vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“), Policajnému zboru, Hasičskému a záchrannému zboru, Horskej záchrannej službe, Slovenskej informačnej službe a Národnému bezpečnostnému úradu.
(9) Stavba pre obranu štátu je stavba na zabezpečenie obrany štátu, zvrchovanosti a územnej celistvosti štátu, nedotknuteľnosti hraníc, zachovávania mieru, plnenia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu a z ďalších medzinárodných zmlúv vojenskej povahy, zabezpečenia nedotknuteľnosti vzdušného priestoru a spravodajského zabezpečenia obrany podľa zákona, ktorá slúži na plnenie úloh Ministerstva obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo obrany“), ozbrojeným silám Slovenskej republiky, rozpočtovým  organizáciám, príspevkovým organizáciám, akciovým spoločnostiam a štátnym podnikom v zakladateľkej alebo zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva obrany. 
(10) Líniovými stavbami sú stavby dopravnej infraštruktúry a technickej infraštruktúry. 
(11) Susedná stavba je  stavba na susednom pozemku a stavba na pozemku, ktorý nemá  síce spoločnú hranicu  s pozemkom, ktorý je predmetom konania podľa tohto zákona, ale jej užívanie môže byť navrhovanou  stavbou dotknuté.
(12) Stavenisko je priestor, ktorý je počas uskutočňovania stavby určený na vykonávanie stavebných prác na stavbe, na uskladňovanie stavebných výrobkov, na umiestnenie stavebných mechanizmov a zariadení potrebných na uskutočňovanie stavby a na jeho prevádzku; zahŕňa stavebný pozemok, prípadne v určenom rozsahu aj iné pozemky alebo ich časti.

DRUHÁ ČASŤ
Pôsobnosť orgánov VEREJNEJ  SPRÁVY

§ 4
Orgány verejnej správy na úseku územného plánovania a stavebného poriadku

Verejnú  správu na úseku  územného plánovania a stavebného poriadku vykonáva
a)	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“),
b) 	ministerstvo obrany,
c)  	krajský stavebný úrad,
d)   krajský úrad životného prostredia,
e)	stavebný úrad,  
f) 	špeciálny stavebný úrad,
g)	vojenský stavebný úrad a iný stavebný úrad,
h)  	Slovenská stavebná inšpekcia,	
i) 	vyšší územný celok,
j) 	obec.

§ 5
Ministerstvo
 
Ministerstvo ako ústredný orgán štátnej správy vo veciach  územného plánovania a stavebného poriadku
a) 	obstaráva, prerokúva a predkladá vláde Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) na schválenie Koncepciu územného rozvoja Slovenska a jej aktualizáciu a raz za štyri roky správu o stave územného rozvoja Slovenska,
b) 	obstaráva územnoplánovacie podklady,
c) 	posudzuje návrhy územných plánov regiónov a zabezpečuje, aby záväzná časť Koncepcie územného rozvoja Slovenska bola v nich zohľadnená,
d) zabezpečuje uplatňovanie nových poznatkov v územnoplánovacích činnostiach a  metodicky usmerňuje orgány územného plánovania v územnoplánovacích činnostiach,  
e) 	koordinuje činnosť ústredných orgánov štátnej správy ak ide o vypracúvanie koncepcií a programov, ktoré majú dopad na územie, a dbá, aby v nich bola zohľadnená záväzná časť Koncepcie územného rozvoja Slovenska,
f) 	môže nariadiť obstaranie aktualizácie územného plánu regiónu z dôvodu aktualizácie Koncepcie územného rozvoja Slovenska alebo z dôvodu splnenia medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky,
g)	je odvolacím orgánom vo veciach, v ktorých v prvom stupni koná krajský stavebný úrad, 
h)	vedie register odborne spôsobilých osôb na obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov vyššími územnými celkami a obcami, zabezpečuje ich odbornú prípravu a overuje skúškou odbornú spôsobilosť,
i) 	zabezpečuje odbornú prípravu zamestnancov krajských stavebných úradov, vyšších územných celkov a obcí na úseku územného plánovania a ich ďalšie vzdelávanie, 
j) 	vedie evidenciu schválenej územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov,  
k)	riadi a kontroluje výkon štátnej správy vykonávanej stavebnými úradmi, krajskými stavebnými úradmi a Slovenskou stavebnou inšpekciou,
l)	zabezpečuje odbornú prípravu audítorov stavby, určuje obsah  skúšky, vymenúva a odvoláva členov skúšobnej komisie,  vedie zoznam audítorov stavby a vykonáva dohľad nad ich činnosťou, 
m) 	koordinuje činnosť stavebných úradov, 
n) 	určuje, ktorý stavebný úrad je príslušný na konanie, ak stavba má byť umiestnená na území dvoch alebo viacerých krajov,
o) 	rozhoduje o rozporoch ak ide o prerokúvanie územnoplánovacej dokumentácie a v  konaniach podľa tohto zákona po prerokovaní s príslušnými ústrednými orgánmi ak sa vzniknutý rozpor neodstráni dohodou medzi nimi, 
p) 	zabezpečuje odbornú prípravu zamestnancov obce vykonávajúcich činnosť stavebného úradu  a ich ďalšie vzdelávanie, overuje skúškou získanie osvedčenia o splnení osobitného  kvalifikačného predpokladu, určuje obsah skúšky, vymenúva a odvoláva členov skúšobnej komisie a kontroluje splnenie podmienky zabezpečovania výkonu činnosti stavebného úradu takýmto zamestnancom, 
q)	určuje obsah písomnej časti skúšky na získanie oprávnenia na výkon vybraných činností vo výstavbe  podľa § 101 ods. 1 písm. a), b) a d).

§ 6
Ministerstvo obrany

Ministerstvo obrany 
a)   obstaráva a schvaľuje územný plán vojenského obvodu a zabezpečuje jeho uloženie,
b) 	je stavebným úradom pre stavby na obranu štátu,
c) 	plní úlohy stavebnej inšpekcie pre stavby na obranu štátu.

§ 7
Krajský stavebný úrad

Krajský stavebný úrad 
a) 	posudzuje návrh zadania územných plánov obce, preskúmava návrhy územných plánov obcí a vydáva stanovisko k územnoplánovacej dokumentácii obce, vykonáva metodický dohľad nad územnoplánovacími činnosťami obce, 
b)  	obstaráva územnoplánovacie podklady týkajúce sa územia kraja, 
c) 	riadi a kontroluje výkon štátnej správy uskutočňovaný stavebnými úradmi, 
d) 	je odvolacím orgánom vo veciach, v ktorých v prvom stupni koná stavebný úrad,
e) 	vykonáva pôsobnosť stavebného úradu vo veciach územného konania, ak ide o  stavbu diaľnice a cesty pre motorové vozidlá,
f) 	vykonáva pôsobnosť stavebného úradu pri jednotlivých stavbách s rozsiahlymi účinkami na životné prostredie, ak si po dohode s ministerstvom vyhradí pôsobnosť stavebného úradu, 
g)	určuje, ktorý stavebný úrad bude konať, ak
1. 	ide o  stavbu alebo opatrenie, ktoré sa má uskutočniť v územnom obvode dvoch alebo viacerých stavebných úradov,
2. 	je obec stavebníkom alebo vlastníkom stavby alebo pozemku, ktoré sú predmetom konania a zároveň stavebným úradom príslušným na konanie,
h)  kontroluje činnosť stavebného úradu pri vykonávaní štátneho stavebného dohľadu.

§ 8
Stavebný úrad
  
(1) Stavebným úradom je obec, v hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a       v meste Košice  mestská časť. Pôsobnosť stavebného úradu je prenesený výkon štátnej správy. 
(2) Pre výkon činnosti stavebného úradu spojený s odbornými, administratívnymi a  organizačnými úkonmi zabezpečuje podklady obecný úrad alebo spoločný  obecný úrad, miestny úrad alebo spoločný miestny úrad, ak je ich sídlo určené v prílohe č.1 zákona. 
(3) Zamestnanec obce môže zabezpečovať výkon činnosti podľa odseku 2, ak má príslušné vzdelanie a získal osvedčenie o splnení osobitného  kvalifikačného predpokladu;  splnenie tohto predpokladu zabezpečí obec.

§ 9
Špeciálny stavebný úrad
 
(1) Špeciálny stavebný úrad vykonáva pôsobnosť stavebného úradu, ak ide o stavby
a)  	letísk, stavby v územných obvodoch letísk a stavby leteckých pozemných zariadení,
b) 	dráh a na dráhe,
c) 	diaľnic, ciest, miestnych komunikácií a účelových komunikácií,
d) 	vodné,
e) 	podliehajúce integrovanému povoľovaniu,
f)	banských diel a banské stavby pod povrchom vrátane stavieb na povrchu, ktorými sú výsypky, odvaly, odkaliská alebo iné úložiská hmôt, ťažné veže, jamové budovy, strojovne ťažných strojov  a  ventilátorovne,   stavby skladov výbušnín a banské stavby v lomoch a skrývkach. 
(2) Špeciálny stavebný úrad vykonáva pôsobnosť stavebného úradu, ak ide o stavby podľa odseku 1, okrem právomoci vo veciach územného rozhodovania. 
(3) V konaní uskutočňovanom špeciálnym stavebným úradom má miestne príslušný stavebný úrad postavenie dotknutého orgánu. Špeciálny stavebný úrad môže povoliť stavbu alebo jej zmenu len na základe záväzného stanoviska príslušného  stavebného úradu, ktorý overuje dodržanie podmienok určených v územnom rozhodnutí, v územnom súhlase alebo v územnom pláne zóny.
(4) V pochybnostiach, či ide o stavbu podľa odseku 1, rozhodne  stavebný úrad po dohode so špeciálnym stavebným  úradom.

§ 10
Vojenský stavebný úrad a iný stavebný úrad
 
(1) Pôsobnosť stavebného úradu na území vojenského obvodu vykonáva ministerstvo obrany.
     (2) Pôsobnosť stavebného úradu, okrem právomoci vo veciach územného rozhodovania,  vykonáva,  ak ide o stavby
a) 	pre obranu štátu mimo územia vojenských obvodov ministerstvo obrany,
b) 	pre bezpečnosť štátu ministerstvo vnútra,
c) 	pre  potreby Zboru väzenskej a justičnej stráže  Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“),
d) 	jadrových zariadení a stavby súvisiace s jadrovým zariadením nachádzajúce sa v areáli ohraničenom hranicami jadrového zariadenia Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky (ďalej len „úrad jadrového dozoru“),
e) 	uránového priemyslu Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo hospodárstva“) .

(3) V konaní uskutočňovanom vojenským stavebným úradom a iným stavebným úradom okrem konaní o stavbách, ktoré podľa osobitného predpisu) podliehajú ochrane utajovaných skutočností, má miestne príslušný stavebný úrad postavenie dotknutého orgánu. Vojenský stavebný úrad a iný stavebný úrad môže povoliť stavbu alebo jej zmenu len na základe záväzného stanoviska príslušného  stavebného úradu, ktorý overuje dodržanie podmienok určených v územnom rozhodnutí, v územnom súhlase alebo v územnom pláne zóny.
      (4) V pochybnostiach, či ide o stavbu podľa odseku 2, rozhodne stavebný úrad po dohode s vojenským stavebným  úradom alebo iným stavebným  úradom.

§ 11
Slovenská stavebná inšpekcia

(1) Slovenská stavebná inšpekcia (ďalej len „inšpekcia“) je orgánom štátnej správy, prostredníctvom ktorého ministerstvo vykonáva štátny stavebný dohľad, ak nie je ďalej ustanovené inak. 
(2) Správnymi orgánmi prvého stupňa sú stavebné inšpektoráty a správnym orgánom druhého stupňa je riaditeľstvo inšpekcie. Územným obvodom riaditeľstva inšpekcie je územie Slovenskej republiky; sídla a územné obvody stavebných inšpektorátov sú uvedené v prílohe č. 2.
(3) Inšpekcia nariaďuje odstránenie zistených nedostatkov a dohliada na ich odstránenie. 
(4) Inšpekcia  nevykonáva pôsobnosť štátneho stavebného dohľadu, ak ide o stavby povoľované špeciálnym stavebným úradom, vojenským stavebným úradom alebo iným stavebným úradom.
   						
§ 12
Vyšší územný celok

 Vyšší územný celok v samosprávnej pôsobnosti
a)   obstaráva a schvaľuje územný plán regiónu a jeho aktualizáciu,
b)   schvaľuje zadanie a smernicu na vypracovanie návrhu územného plánu regiónu,
c) 	vypracúva a prerokúva raz za štyri roky správu o stave územného rozvoja na ním spravovanom území,
d)   obstaráva územnoplánovacie podklady pre svoju činnosť,
e)	zabezpečuje obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov prostredníctvom odborne spôsobilej osoby,
f) 	zabezpečuje súlad územného plánu regiónu s Koncepciou územného rozvoja Slovenska,
g) 	oznamuje ministerstvu schválenie územného plánu regiónu a jeho aktualizáciu a poskytuje mu do informačného systému o území schválený územný plán regiónu alebo jeho aktualizáciu, resp. registračný list a obstarané územnoplánovacie podklady,
h) 	vydáva stanoviská k územnoplánovacej dokumentácii obcí z hľadiska územného plánu regiónu,
i)   vydáva na požiadanie územnoplánovaciu informáciu.

§ 13
Obec

Obec v samosprávnej pôsobnosti
a) 	obstaráva a schvaľuje územný plán obce a územný plán zóny a ich aktualizáciu,
b)   schvaľuje návrh zadania územného plánu obce a zadania územného plánu zóny,
c) 	schvaľuje smernicu na vypracovanie návrhu územného plánu obce,
d)   vypracúva, prerokúva a schvaľuje raz za štyri roky správu o stave územného plánu obce,
e) 	oznamuje ministerstvu schválenie územného plánu obce a územného plánu zóny a ich aktualizácie a poskytuje mu do informačného systému o územnom plánovaní schválený územný plán obce a územný plán zóny alebo ich aktualizáciu, registračný list, všeobecne záväzne nariadenie obce, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územnoplánovacej dokumentácie a informáciu o obstaraných územnoplánovacích podkladoch,
f) 	vydáva na požiadanie územnoplánovaciu informáciu.

§ 14
Dotknuté orgány na úseku územného plánovania a stavebného poriadku a ich stanoviská

(1) Dotknutý orgán je orgán verejnej správy chrániaci záujmy podľa osobitného zákona. 
(2) Dotknutý orgán v rozsahu svojej pôsobnosti 
a) 	vydáva stanovisko v  prerokovaní územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov,
b) 	vydáva  stanovisko v konaniach podľa tohto zákona na vyžiadanie stavebného úradu,
c) 	vydáva stanovisko pre konanie podľa tohto zákona na vyžiadanie navrhovateľa alebo stavebníka.
(3) Dotknutý orgán v stanovisku uvedie ustanovenie osobitného zákona, podľa ktorého je oprávnený uplatňovať požiadavky. Je viazaný svojím predchádzajúcim stanoviskom, ktoré vo veci vydal; to neplatí, ak došlo k zmene ustanovení právneho predpisu, podľa ktorého dotknutý orgán stanovisko vydal, alebo k podstatnej zmene skutkových okolností, z ktorých dotknutý orgán vychádzal. 
(4) Stanovisko podľa odseku 2 písm. a) nie je rozhodnutím v správnom konaní. 
 	(5) Ak v konaní námietky účastníkov konania smerujú proti obsahu stanoviska podľa odseku 2 písm. b) stavebný úrad konanie preruší a vyžiada si vyjadrenie dotknutého orgánu. Ak dotknutý orgán nezmení svoje stanovisko, stavebný úrad  požiada o vyjadrenie nadriadený orgán dotknutého  orgánu. 
 	(6) Ak je právoplatné rozhodnutie stavebného úradu založené na zohľadnení stanoviska dotknutého orgánu, ktoré bolo neskôr zrušené alebo podstatne zmenené pre rozpor so zákonom je to dôvod na obnovu konania. 

TRETIA ČASŤ
ÚZEMNÉ  PLÁNOVANIE

Prvá hlava
ÚČEL  A  ÚLOHY  ÚZEMNÉHO  PLÁNOVANIA

§ 15
Účel a úlohy územného plánovania

(1) Účelom územného plánovania je utvárať predpoklady pre trvalo udržateľný rozvoj) územia prostredníctvom sústavného a komplexného riešenia priestorového usporiadania a funkčného využívania územia, ktoré sleduje vytváranie podmienok pre výstavbu, hospodársky rozvoj, územnú súdržnosť, súdržnosť spoločenstiev obyvateľov v území, pre zachovanie alebo zlepšenie stavu životného prostredia so zámerom zosúladenia všetkých činností v území. 
(2) Územné plánovanie vo verejnom záujme vytvára podmienky  pre zachovanie a rozvoj prírodných a civilizačných hodnôt územia vrátane urbanistických, pamiatkových a architektonických hodnôt v území. Chráni pritom krajinu ako dôležitú súčasť životného prostredia ľudí a základ ich  identifikácie s prostredím. 
(3) Úlohy územného plánovania sú najmä:
a) 	určenie regulatívov a zásad priestorového usporiadania a funkčného využívania územia,
b) 	sledovanie a  posudzovanie stavu územia a možností jeho využitia,
c) 	určenie koncepcie rozvoja územia štátu a regiónu alebo urbanistickej koncepcie rozvoja obce,
d) 	určenie podmienok pre obnovu sídiel a rozvoj osídlenia, 
e) 	koordinovanie zámerov v území a stanovovanie poradia uskutočňovania zmien v území (etapizácia),
f) 	posudzovanie zmien priestorového usporiadania a funkčného využívania územia, verejného záujmu na ich uskutočnení, ich potrebu, prínos a riziká v nadväznosti na ich priestorové, územnotechnické a ekologické dôsledky,
g) 	určenie urbanistických, architektonických a estetických požiadaviek na umiestňovanie, usporiadanie a riešenie stavieb, zohľadňujúc súčasný charakter a hodnoty územia a krajiny,
h) 	určenie podmienok pre uskutočnenie zmien vo využívaní územia, vrátane využívania prírodných zdrojov a životného prostredia, 
i)	určenie nevyhnutných asanačných a  rekonštrukčných zásahov  pre obnovu obcí a rozvoj územia a pre tvorbu kvalitného životného prostredia pre ľudí,
j) 	vytvorenie podkladov na tvorbu koncepcií výstavby, dopravnej infraštruktúry, technickej infraštruktúry a pre programy hospodárskeho a sociálneho rozvoja,
k) 	vytvorenie územných podmienok pre odstraňovanie dôsledkov hospodárskych zmien,
l) 	vytvorenie podmienok pre realizáciu protipovodňových opatrení,
m) 	vytvorenie podmienok  pre zabezpečenie civilnej ochrany,
n) podporovanie rôznorodosti charakteru urbanizovaného aj nezastavaného územia a osobitosti identity urbanistických celkov,
o) 	hodnotenie vplyvov územného rozvoja štátu, regiónov a obcí na vyvážený vzťah územno-technických podmienok pre rozvoj, pre územnú súdržnosť, pre súdržnosť spoločenstiev obyvateľov územia a pre priaznivý stav životného prostredia,
p) 	určenie verejného záujmu v území, najmä vymedzenie verejnoprospešných stavieb a verejnoprospešných pozemkov.
(4) Úlohy územného plánovania sa zabezpečujú
a) 	sledovaním, vyhodnocovaním a evidenciou údajov a informácií o území, 
b) 	územnoplánovacou činnosťou,
c) 	rozhodovaním v územnom konaní a vydávaním súhlasu s územným zámerom,
d)	prevádzkovaním informačného systému územného plánovania.

§ 16
Orgány územného plánovania

(1) Orgánom územného plánovania je ministerstvo, ministerstvo obrany, krajský stavebný úrad, krajský úrad životného prostredia, vyšší územný celok a obec. 
(2) Orgán územného plánovania je obstarávateľom územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov a v  územnoplánovacích činnostiach sa riadi aj metodickými usmerneniami ministerstva.
(3) Orgány územného plánovania koordinujú verejné záujmy a súkromné záujmy v území, výstavbu a iné činnosti ovplyvňujúce rozvoj územia a chránia verejné záujmy vyplývajúce zo  zákona.
	
§ 17

 (1) Orgány verejnej správy sú povinné pri výkone svojej pôsobnosti rešpektovať priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia podľa záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie, dbať o vyvážený rozvoj územia v záujme jeho trvalo udržateľného rozvoja, územnej súdržnosti, šetrne využívať prírodné zdroje a iné danosti územia a chrániť prírodné dedičstvo a kultúrne dedičstvo.
(2) Činnosť, ktorá má vplyv na využívanie územia alebo na jeho rozvoj, sa musí vykonávať v súlade so záväznou časťou územnoplánovacej dokumentácie a v súlade s rozhodnutím alebo súhlasom podľa tohto zákona, ak tento zákon alebo osobitný predpis) neustanovuje inak.
(3)  Vlastník technickej infraštruktúry alebo ním poverený správca technickej infraštruktúry (ďalej len „vlastník infraštruktúry“) je povinný viesť o nej dokumentáciu, ktorá obsahuje polohu umiestnenia. požiadavky na  ochranu a ak to charakter technickej infraštruktúry vyžaduje aj výškové umiestnenie. Na žiadosť obstarávateľa územnotechnických podkladov, územnoplánovacej dokumentácie alebo navrhovateľa územného konania alebo navrhovateľa vydania územného súhlasu vlastník technickej infraštruktúry oznámi údaje o jej polohe, podmienkach napojenia, ochrany a ďalšie nevyhnutné údaje pre územnoplánovaciu činnosť alebo pre projektovú činnosť.

§ 18
Podklady pre územnoplánovaciu činnosť

(1) V územnoplánovacej činnosti sa používajú mapové podklady základného štátneho mapového diela, automatizovaného informačného systému geodézie, kartografie a katastra a iné mapové podklady účelovo vytvorené obstarávateľom.

(2) V územnoplánovacej činnosti sa využívajú existujúce dokumenty orgánov verejnej správy a súbory informácií, ktoré obsahujú informácie o území. 

Druhá HLAVA
SPOLOČNÉ POSTUPY V ÚZEMNOM PLÁNOVANÍ

§ 19
Územnoplánovacia informácia

(1) Územnoplánovacia informácia je písomnosť obsahujúca podľa rozsahu žiadosti     údaje o
a) 	podmienkach využívania územia podľa schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
b) 	stave využívania územia podľa územnotechnických podkladov,
c) 	podmienkach obstarania územného plánu zóny,
d) obstarávaní novej územnoplánovacej dokumentácie alebo o obstarávaní jej zmien a doplnkov.
(2) Žiadateľ o územnoplánovaciu informáciu v žiadosti uvedie údaje o zámere a konkrétne požiadavky svojho zámeru na zmenu v územnoplánovacej dokumentácii, najmä ich účel a rozsah.
(3) Obec a vyšší územný celok v rozsahu svojich pôsobností sú povinné vydať žiadateľovi územnoplánovaciu informáciu do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti. 
(4) Územnoplánovacia informácia  je platná jeden rok od jej vydania, ak nebola schválená nová územnoplánovacia dokumentácia alebo zmeny a  doplnky územnoplánovacej dokumentácie, na základe ktorej bola vydaná. Orgán, ktorý územnoplánovaciu informáciu vydal, znáša škodu spôsobenú nesprávnymi údajmi v územnoplánovacej informácii.

§ 20
Informačný systém územného plánovania

(1) Informačný systém územného plánovania obsahuje údaje o územnoplánovacej dokumentácii a o územnoplánovacích podkladoch.
(2) Podkladom na uloženie územnoplánovacej dokumentácie do informačného systému  územného plánovania je registračný list, kópia uznesenia o schválení územnoplánovacej dokumentácie a všeobecne záväzné nariadenie, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územnoplánovacej dokumentácie. Územnoplánovacia dokumentácia spracovaná  podľa tohto zákona je súčasťou informačného systému v elektronickej forme v textovej časti a grafickej časti. 
(3) Podkladom na uloženie územnoplánovacích podkladov do informačného systému územného plánovania je registračný list.
(4) Informačný systém územného plánovania vedie a sprístupňuje na internetovej stránke  ministerstvo. V rozsahu svojej pôsobnosti sa podieľajú na vykonávaní informačných činností krajské stavebné úrady, krajské úrady životného prostredia, vyššie územné celky a obce.
(5) Obce predkladajú návrhy na uloženie údajov do informačného systému ministerstvu prostredníctvom krajských stavebných úradov. Krajské úrady životného prostredia a vyššie územné celky predkladajú návrhy na uloženie údajov do informačného systému ministerstvu.

§ 21
Odborná spôsobilosť na obstarávanie

(1)  Obstarávať územnoplánovacie podklady a územnoplánovaciu dokumentáciu  možno len prostredníctvom odborne spôsobilej osoby. Táto osoba nemôže súčasne byť spracovateľom ňou obstarávaných územnoplánovacích podkladov alebo územnoplánovacej dokumentácie alebo jej časti.  
(2) Odbornou spôsobilosťou sa rozumie  vzdelanie, znalosť štátneho jazyka, prax a súhrn teoretických vedomostí, praktických skúseností a znalosť všeobecne záväzných právnych predpisov potrebných na  obstarávanie územnoplánovacích podkladov a územnoplánovacej dokumentácie. 
(3) Predpokladom na získanie odbornej spôsobilosti  fyzickou osobou je
a) 	spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, 
b) 	bezúhonnosť, 
c) 	vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa príslušného smeru, najmä architektonického, stavebného, dopravného, prírodovedného a sociologického, a najmenej tri roky praxe v obstarávaní alebo spracúvaní územnoplánovacej dokumentácie alebo územnoplánovacích podkladov alebo vysokoškolské vzdelanie prvého stupňa príslušného smeru a najmenej päť rokov praxe v  obstarávaní alebo spracúvaní územnoplánovacej dokumentácie alebo územnoplánovacích podkladov alebo stredoškolské vzdelanie s maturitou stavebného smeru a najmenej sedem rokov praxe v obstarávaní alebo spracúvaní územnoplánovacej dokumentácie alebo územnoplánovacích podkladov , 
d) 	úspešne vykonaná  skúška odbornej spôsobilosti.
(4) Odborná spôsobilosť sa  preukazuje preukazom o odbornej spôsobilosti a overuje sa preskúšaním každých desať rokov.
(5) Ministerstvo vyčiarkne z registra odborne spôsobilých osôb toho, kto 
a) 	bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony, alebo jeho spôsobilosť na právne úkony bola  obmedzená,
b)  	prestal byť bezúhonným,
c) 	bol do registra zapísaný na základe nepravdivých alebo neúplných údajov,
d) 	porušuje napriek písomnému upozorneniu ministerstva predpisy o obstarávaní územnoplánovacích podkladov a územnoplánovacej dokumentácie,           
e) 	po uplynutí 10 rokov od posledného overenia odbornej spôsobilosti sa nepodrobil  preskúšaniu podľa odseku 4,
f) 	písomne požiadal o vyčiarknutie,
g)   zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho.  
(6) Bezúhonným na účely tohto zákona je ten, kto nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin. Bezúhonnosť sa preukazuje výpisom z registra trestov nie starším ako tri mesiace.

§ 22
Náklady na obstaranie 
územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov

Náklady na obstarávanie a  schvaľovanie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov uhrádza  obstarávateľ. Obstarávateľ môže požadovať čiastočnú alebo úplnú úhradu nákladov na spracovanie územnoplánovacích podkladov, územnoplánovacej dokumentácie  alebo jej aktualizácie od orgánov verejnej správy alebo od osôb, ktorých výhradná potreba vyvolala obstaranie; to neplatí, ak obstaranie územnoplánovacej dokumentácie alebo jej zmien a doplnkov vyplynulo zo záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie vyššieho stupňa. 

TRETIA HLAVA
NÁSTROJE ÚZEMNÉHO PLÁNOVANIA

§ 23

Nástrojmi územného plánovania sú územnoplánovacia dokumentácia, územnoplánovací podklad, územné rozhodnutie a súhlas s územným zámerom (ďalej len „územný súhlas“).

Prvý diel
Územnoplánovacia dokumentácia

§ 24
Úvodné ustanovenia
       
 (1) Územnoplánovacia dokumentácia komplexne rieši priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia, zosúlaďuje záujmy a činnosti ovplyvňujúce územný rozvoj, územnú súdržnosť, životné prostredie a ekologickú stabilitu a určuje regulatívy priestorového usporiadania a funkčného využívania územia; obsahuje najmä riešenie bývania, dopravnej infraštruktúry, technickej infraštruktúry, hospodárskeho a sociálneho rozvoja a krajinno-ekologickej problematiky. 
(2) Územnoplánovaciu dokumentáciu tvorí
a) 	Koncepcia územného rozvoja Slovenska,
b) 	územný plán regiónu,
c) 	územný plán obce,
d) 	územný plán zóny. 
(3) Územnoplánovacia dokumentácia je základným nástrojom územného rozvoja a starostlivosti o životné prostredie štátu, regiónov a obcí. Odvetvové koncepcie ústredných orgánov štátnej správy, programy hospodárskeho a sociálneho rozvoja a koncepcie rozvoja obcí musia byť v súlade so záväznými časťami územnoplánovacej dokumentácie. 
(4) Územnoplánovacia dokumentácia sa člení na záväznú časť a smernú časť okrem územného plánu zóny, ktorý má len záväznú časť. Záväznú časť územnoplánovacej dokumentácie vymedzí orgán územného plánovania, ktorý schvaľuje územnoplánovaciu dokumentáciu. Územnoplánovacia dokumentácia obsahuje textovú časť a grafickú časť. Schválená územnoplánovacia dokumentácia je verejnou listinou.
(5) Obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie zahŕňa
a) 	prípravné práce,
b) 	spracovanie zadania, jeho prerokovanie a predloženie na schválenie,
c) 	zabezpečenie spracovania konceptu, dohľad nad jeho spracovaním a jeho prerokovanie,
d) 	spracovanie smernice na vypracovanie návrhu územnoplánovacej dokumentácie a jej predloženie na schválenie,
e) 	zabezpečenie spracovania návrhu územnoplánovacej dokumentácie, dohľad nad jeho spracovaním a jeho prerokovanie,
f)   	prípravu podkladov pre schválenie územnoplánovacej dokumentácie,
g) 	uloženie schválenej územnoplánovacej dokumentácie.

§ 25
Podklady pre obstaranie územnoplánovacej dokumentácie 	 
      	       
(1) Podkladom pre obstaranie územnoplánovacej dokumentácie sú vždy územnotechnické podklady. 
(2)  Pri spracovaní územnoplánovacej dokumentácie sa využíva aj územnoplánovacia štúdia, krajinná štúdia a podklady podľa osobitných predpisov), ak sú spracované.

§ 26
Zmeny a doplnky územnoplánovacej dokumentácie

Zmeny a doplnky územnoplánovacej dokumentácie schvaľuje orgán, ktorý schvaľuje územnoplánovaciu dokumentáciu. 

§ 27
Koncepcia územného rozvoja Slovenska

	(1) Koncepcia územného rozvoja Slovenska rieši celé územie Slovenskej republiky a určuje dlhodobý komplexný územný rozvoj Slovenska a vytvára predpoklady pre trvalo udržateľný rozvoj.
(2) Koncepcia územného rozvoja Slovenska obsahuje najmä
a) 	smerovanie hlavných urbanizačných osí, usporiadanie sídelnej štruktúry v medzinárodných súvislostiach a hierarchizáciu ťažísk osídlenia a sídelných aglomerácií v celoštátnych súvislostiach,  
b) 	zásady usmerňovania územného rozvoja s cieľom vytvárať rovnocenné životné podmienky na celom území Slovenska,  územné predpoklady pre hospodársky a sociálny rozvoj územia, územnú súdržnosť, zlepšenie životného prostredia, ochranu a tvorbu krajiny, ochranu prírody a prírodných zdrojov, ochranu kultúrneho dedičstva, 
c) 	vymedzenie koridorov a plôch pre stavby dopravnej infraštruktúry a technickej infraštruktúry medzinárodného, celoštátneho a nadregionálneho významu, 
d) 	vymedzenie území so špecifickými hodnotami vyplývajúcimi z medzinárodných zmlúv, cezhraničných dohôd a celoštátnych a nadregionálnych súvislostí.
      (3) Záväznú  časť Koncepcie územného rozvoja Slovenska schvaľuje vláda nariadením a je záväzná pre územný plán regiónu.
        	
§ 28
Obstarávanie Koncepcie územného rozvoja Slovenska

(1) Ministerstvo obstaráva Koncepciu územného rozvoja Slovenska v spolupráci s ministerstvami, ostatnými dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy a  s vyššími územnými celkami.
(2) Ministerstvo oznámi ministerstvám, ostatným dotknutým ústredným orgánom štátnej správy a vyšším územným celkom začatie obstarávania Koncepcie územného rozvoja Slovenska jednotlivo a oznam zverejní  na svojej internetovej stránke. 
(3) Ministerstvo zabezpečí spracovanie zadania Koncepcie územného rozvoja Slovenska a zverejní návrh zadania Koncepcie územného rozvoja Slovenska na svojej internetovej stránke a zabezpečí jeho vystavenie na verejné nahliadnutie minimálne na 30 dní, prerokuje ho s ministerstvami, ostatnými dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy a  s vyššími územnými celkami a určí lehotu najmenej 30 dní, v ktorej môže verejnosť podávať pripomienky. 
(4) Zadanie Koncepcie územného rozvoja Slovenska schvaľuje vláda.
(5) Ministerstvo obstará koncept Koncepcie územného rozvoja Slovenska ako variantné riešenie rozvoja územia vyplývajúce z hlavných cieľov a požiadaviek zadania. Ministerstvo prerokuje koncept Koncepcie územného rozvoja Slovenska s ministerstvami a ostatnými dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy a s vyššími územnými celkami, ktoré oznámia svoje stanoviská do 30 dní od zverejnenia konceptu. Na stanoviská a pripomienky uplatnené po tejto lehote sa neprihliada.
(6) Ministerstvo oznámi prerokovanie konceptu Koncepcie územného rozvoja Slovenska susednému štátu, a to ministerstvu zodpovednému za územné plánovanie.
(7) Na základe výsledkov prerokovania konceptu Koncepcie územného rozvoja Slovenska ministerstvo vypracuje návrh smernice na vypracovanie návrhu Koncepcie územného rozvoja Slovenska vrátane výberu najvhodnejšieho variantu. Ak je to potrebné ministerstvo nariadi nové prerokovanie konceptu.
(8) Smernicu na vypracovanie návrhu Koncepcie územného rozvoja Slovenska schvaľuje vláda.
(9) Ministerstvo obstará návrh Koncepcie územného rozvoja Slovenska, zverejní ho na internetovej stránke a určí lehotu najmenej 30 dní v ktorej môže verejnosť podávať pripomienky. Ministerstvo prerokuje návrh Koncepcie územného rozvoja Slovenska s ministerstvami a ostatnými dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy a s vyššími územnými celkami, ktoré oznámia svoje stanoviská do 30 dní od zverejnenia návrhu.

§ 29
Aktualizácia Koncepcie územného rozvoja Slovenska

(1) Koncepcia územného rozvoja Slovenska sa aktualizuje na základe rozhodnutia vlády spravidla v nadväznosti na prerokovanie správy o stave  Koncepcie územného rozvoja Slovenska, ktorú predkladá ministerstvo vláde do štyroch rokov po jej schválení. Správu vypracuje ministerstvo v spolupráci s ministerstvami a ostatnými dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy a s vyššími územnými celkami.
(2) Správa obsahuje najmä
a) 	hodnotenie uplatňovania Koncepcie územného rozvoja Slovenska,
b) 	návrhy na zmeny a doplnky, alebo návrh na obstaranie novej Koncepcie územného rozvoja Slovenska.
(3) Vláda na základe správy rozhodne o zmenách a doplnkoch alebo o spracovaní novej Koncepcie územného rozvoja Slovenska. Pri obstarávaní zmien a doplnkov sa postupuje primerane podľa ustanovenia § 28 ods. 9.

§ 30
Územný plán regiónu 

(1)	Územný plán regiónu sa obstaráva pre územie, v ktorom sa nachádzajú viaceré obce, alebo v ktorom je potrebné riešiť špecifické rozvojové zámery alebo vykonávanie činností výrazne ovplyvňujúcich priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia.
(2)	Územný plán regiónu sa obstaráva na základe rozhodnutia vyššieho územného celku, alebo ak je potrebné územný plán regiónu zosúladiť so záväznou časťou  Koncepcie územného rozvoja Slovenska, alebo na splnenie medzinárodného záväzku Slovenskej republiky.
(3)	 Územný plán regiónu vychádza z 
a)	účelu  a úloh územného plánovania a rozvíja ich na podmienky riešeného územia,
b)	Koncepcie územného rozvoja Slovenska, ktorú konkretizuje na podmienky riešeného územia a 
c)	potrieb územného rozvoja vyššieho územného celku.
     	
(4) Územný plán regiónu určuje najmä 
a) 	koncepciu rozvoja osídlenia a štruktúru osídlenia, 
b)  zásady a regulatívy priestorového usporiadania a funkčného využívania územia z hľadiska jeho trvalo udržateľného rozvoja a územnej súdržnosti,
c) 	zásady usporiadania dopravnej infraštruktúry, technickej infraštruktúry a  vymedzenie koridorov na umiestnenie stavieb dopravnej infraštruktúry a technickej infraštruktúry  regionálneho významu,
d) zásady optimálnej štruktúry hospodárskeho rozvoja regiónu, organizáciu a vymedzenie územia na umiestnenie investícií a rozvojové plochy celoštátneho a regionálneho významu, 
e) 	zásady ochrany prírody, ochrany a tvorby krajiny, životného prostredia, poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov, využívania prírodných zdrojov a nerastného bohatstva,
f) 	požiadavky na rozvoj a ochranu pamiatkových hodnôt zodpovedajúce regionálnej úrovni,
g)   priority dlhodobého územného rozvoja jednotlivých častí regiónu,
h)  verejnoprospešné stavby  regionálneho významu.
        
(5) Územný plán regiónu musí zabezpečiť vzájomnú previazanosť územného rozvoja regiónu a obcí regiónu.
(6) Záväzná časť územného plánu regiónu obsahuje najmä koncepciu rozvoja osídlenia, štruktúru sídlenia,  regulatívy a zásady funkčného využívania územia a priestorového usporiadania územia, vymedzenie plôch a koridorov pre dopravnú infraštruktúru, technickú infraštruktúru a ďalších verejnoprospešných stavieb, zásady  ochrany prírody, ochrany a tvorby krajiny, ochrany životného prostredia, využívania prírodných zdrojov a nerastného bohatstva, zásady ochrany pamiatkových hodnôt a archeologických nálezísk. V záväznej časti územného plánu regiónu možno určiť, ktoré obce s počtom obyvateľov menším ako 1000 musia mať územný plán obce. Záväzná časť územného plánu regiónu je záväzná pre územné plány obcí.

§ 31
Prípravné práce územného plánu regiónu

(1) Prípravné práce zahŕňajú
a) 	zverejnenie oznámenia o začatí obstarávania územného plánu regiónu alebo jeho aktualizácie, 
b)	sústredenie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov a vyhodnotenie ich použiteľnosti pre obstarávanie územného plánu regiónu,
c) 	určenie účelu a predmetu riešenia územného plánu regiónu,
d) 	určenie hraníc riešeného územia.

(2) Oznámenie o začatí obstarávania územného plánu regiónu zverejňuje vyšší územný celok na úradnej tabuli a na svojej internetovej stránke najmenej na dobu 30 dní a v regionálnej tlači.  

(3) Prípravné práce vykonáva vyšší územný celok v spolupráci s ministerstvom, dotknutými orgánmi, krajskými stavebnými úradmi, obcami, susediacimi vyššími územnými celkami a osobami, ktoré sa podieľajú na využívaní územia.

§ 32
Zadanie územného plánu regiónu

(1) Vyšší územný celok na základe územnotechnických podkladov a výsledku prípravných prác podľa § 31 ods. 1 písm. b) až d) zabezpečí spracovanie zadania územného plánu regiónu. 
(2) Zadanie územného plánu regiónu obsahuje vymedzenie riešeného územia, strategické zámery rozvoja regiónu,  hlavné ciele a požiadavky na obsah územného plánu, vrátane územných dopadov programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja kraja, vymedzenie hlavných problémov, ktoré má územný plán regiónu riešiť, podrobné požiadavky na formu, rozsah a obsah vypracovania územného plánu regiónu.  Grafickou prílohou zadania územného plánu  regiónu je najmä problémový výkres znázorňujúci hlavné strety záujmov a činností v území. 
(3) Prerokovanie zadania územného plánu regiónu je verejné. Vyšší územný celok zverejní oznámenie o  prerokovaní návrhu zadania územného plánu regiónu na úradnej tabuli a na svojej internetovej stránke na 30 dní a zabezpečí, aby návrh zadania územného plánu  regiónu bol zverejnený na internetovej stránke a vystavený na verejné nahliadnutie na dobu 30 dní od zverejnenia oznámenia o prerokovaní. Verejnosť sa môže k zadaniu vyjadriť v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní odo dňa zverejnenia oznámenia o prerokovaní návrhu zadania územného plánu  regiónu na úradnej tabuli. 
(4) Vyšší územný celok prerokuje návrh zadania  územného plánu  regiónu s ministerstvom, s dotknutými orgánmi, s obcami v riešenom území, so susednými vyššími územnými celkami a s vlastníkmi infraštruktúry. Ministerstvo a dotknuté orgány sú povinné vyjadriť sa k návrhu zadania územného plánu  regiónu v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní odo dňa doručenia oznámenia o prerokovaní, ak sa nedohodli inak. Ak sa dotknutý orgán nevyjadrí v určenej lehote, predpokladá sa, že nemá k zadaniu územného plánu  regiónu pripomienky.
(5) Vyšší územný celok po prerokovaní podľa odsekov 3 a 4 požiada ministerstvo o posúdenie návrhu zadania územného plánu  regiónu. K žiadosti priloží návrh zadania územného plánu regiónu upravený podľa výsledku jeho prerokovania a vyhodnotenie stanovísk a pripomienok z prerokovania. Ministerstvo do 30 dní posúdi návrh zadania územného plánu  regiónu, či je jeho obsah a postup obstarávania v súlade so  zákonom  a či je v súlade so záväznou časťou Koncepcie územného rozvoja Slovenska.  
(6) Návrh zadania územného plánu regiónu schvaľuje vyšší územný celok po posúdení ministerstvom. Zadanie územného plánu  regiónu nie je možné schváliť, ak je v rozpore s právnymi predpismi alebo so záväznou časťou Koncepcie územného rozvoja Slovenska. Ak by došlo k schváleniu napriek takémuto rozporu, schválenie je v celom rozsahu neplatné.
(7) Zadanie územného plánu  regiónu je základný záväzný východiskový dokument pre ďalší postup obstarávania územného plánu regiónu.
(8) Schválené zadanie územného plánu  regiónu zverejní vyšší územný celok na svojej internetovej stránke na 30 dní a oznámenie o schválení zadania aj na svojej úradnej tabuli .

§ 33
Koncept územného plánu regiónu

(1) Koncept územného plánu  regiónu sa spracúva ako variantné riešenie rozvoja územia podľa hlavných cieľov a požiadaviek na obsah územného plánu regiónu vyplývajúcich zo zadania. 
(2) Vyšší územný celok verejne prerokuje koncept územného plánu regiónu. Vyšší územný celok oznámi verejné prerokovanie konceptu územného plánu  regiónu zverejnením v regionálnej tlači, na úradnej tabuli a na internetovej stránke, zabezpečí, aby odo dňa oznámenia prerokovania bol koncept územného plánu  regiónu vystavený na verejné nahliadnutie, a určí lehotu najmenej 30 dní, v ktorej sa verejnosť môže ku konceptu vyjadriť. Pred uplynutím lehoty uskutoční vyšší územný celok verejné prerokovanie konceptu, na ktorom zabezpečí výklad  riešenia spracovateľom.
(3) Vyšší územný celok prerokuje koncept územného plánu regiónu s obcami, s dotknutými orgánmi, s vlastníkmi infraštruktúry, s ministerstvom,  a so susednými vyššími územnými celkami. Vyšší územný celok im písomne a jednotlivo oznámi verejné prerokovanie a miesto, kde sa môžu s konceptom oboznámiť, a súčasne ich vyzve, aby svoje stanovisko uplatnili do 30 dní odo dňa doručenia oznámenia. Na stanoviská a pripomienky uplatnené po tejto lehote sa neprihliada.
(4) Vyšší územný celok požiada obce v riešenom území, aby na úradnej tabuli obce zverejnili oznámenie o prerokovaní konceptu územného plánu  regiónu, a upovedomí o prerokovaní konceptu príslušné orgány územného plánovania susediaceho štátu. 
(5) Účelom prerokovania konceptu územného plánu  regiónu je najmä
a) posúdiť správnosť základného urbanistického riešenia priestorového usporiadania a funkčného využívania riešeného územia a komplexnosť navrhovaných variant riešenia,
b) 	posúdiť rozsah záberov poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov, šetrnosť využívania prírodných zdrojov a zabezpečenia ekologickej stability územia,
c) 	overiť vhodnosť umiestnenia dopravnej infraštruktúry, technickej infraštruktúry, verejnoprospešných stavieb a pozemkov pre verejnoprospešný účel,
d) 	posúdiť varianty.
     	
§ 34
Smernica na vypracovanie návrhu územného plánu regiónu

(1) Na základe výsledkov prerokovania konceptu územného plánu regiónu obstarávateľ vypracuje návrh smernice na vypracovanie návrhu územného plánu regiónu vrátane rozhodnutia o výbere najvhodnejšieho variantu. Ak je to potrebné, nariadi nové prerokovanie konceptu.
      	(2) K návrhu smernice na vypracovanie návrhu územného plánu regiónu obstarávateľ pripojí odôvodnenie, ktoré obsahuje najmä
a) 	vyhodnotenie stanovísk dotknutých orgánov, obcí, vlastníkov infraštruktúry, susediacich vyšších územných celkov, ministerstva a súladu s Koncepciou územného rozvoja Slovenska,
b) 	odôvodnenie vybraného variantu z hľadiska hospodárskeho rozvoja, súdržnosti spoločenstiev obyvateľov, vplyvov na životné prostredie a územnej súdržnosti regiónu,
c) 	vyhodnotenie pripomienok verejnosti.
(3) Smernicu na vypracovanie návrhu územného plánu regiónu schvaľuje vyšší územný celok.
     	(4) Ak na základe výsledku prerokovania konceptu územného plánu regiónu je potrebné zmeniť zadanie územného plánu regiónu, zadanie sa prerokuje primerane podľa § 32. Vyšší územný celok pred schválením smernice schváli zmenu zadania územného plánu regiónu.

§ 35
Návrh územného plánu regiónu

(1) Návrh územného plánu  regiónu obstará vyšší územný celok na základe smernice na vypracovanie návrhu územného plánu  regiónu ako nevariantné riešenie rozvoja územia regiónu.
(2) Vyšší územný celok  návrh územného plánu regiónu verejne prerokuje. Vyšší územný celok  oznámi verejné prerokovanie návrhu územného plánu regiónu na úradnej tabuli, v regionálnej tlači a na internetovej stránke a požiada obce v riešenom území o zverejnenie oznámenia prerokovania návrhu územného plánu regiónu na úradnej tabuli obce.  
(3) Vyšší územný celok  zverejní návrh územného plánu regiónu spolu s návrhom všeobecne záväzného nariadenia, ktorým sa vyhlási jeho záväzná časť na svojej internetovej stránke  a určí lehotu najmenej 30 dní, v ktorej sa verejnosť môže k návrhu územného plánu regiónu a návrhu všeobecne záväzného nariadenia vyjadriť. Na pripomienky uplatnené po uvedenej lehote sa neprihliada. Pred uplynutím lehoty vyšší územný celok zvolá verejné prerokovanie návrhu územného plánu regiónu, na ktorom zabezpečí odborný výklad spracovateľa. 
(4) Vyšší územný celok  oznámi miesto a čas verejného prerokovania  návrhu územného plánu regiónu najmenej 15 dní pred prerokovaním podľa odseku 2 jednotlivo dotknutým orgánom, vlastníkom infraštruktúry, krajskému stavebnému úradu, obciam, ministerstvu a susediacim vyšším územným celkom. Dotknuté orgány oznámia svoje stanoviská a vlastníci infraštruktúry, susediace vyššie územné celky a obce oznámia svoje pripomienky do  30 dní od dňa oznámenia prerokovania.
(5) Lehotu pre oznámenie stanovísk dotknutých orgánov môže vyšší územný celok  predĺžiť na základe žiadosti dotknutého orgánu uplatnenej najneskôr pri verejnom prerokovaní  návrhu územného plánu regiónu. Ak sa dotknutý orgán nevyjadrí v určenej lehote alebo v predĺženej lehote, predpokladá sa, že s návrhom územného plánu súhlasí.
(6) Vyšší územný celok oznámi prerokovanie návrhu územného plánu regiónu príslušnému orgánu územného plánovania štátu, s ktorým Slovenská republika susedí. 
(7) V súlade so stanoviskami dotknutých orgánov, s výsledkami riešenia rozporov a na základe vyhodnotenia pripomienok a stanovísk z prerokovania, zabezpečí vyšší územný celok úpravu návrhu územného plánu regiónu a návrhu všeobecne záväzného nariadenia, ktorým sa vyhlási záväzná časť územného plánu regiónu. 
(8) Písomne uplatnené pripomienky k návrhu územného plánu regiónu, ktoré neboli prijaté, vyšší územný celok prerokuje s tými, ktorí ich uplatnili a odôvodní ich neprijatie. To neplatí, ak ide o pripomienky, ktoré už boli vybavené pri prerokúvaní konceptu územného plánu regiónu a nenastala podstatná zmena v návrhu riešenia.
(9) Ak sa na základe verejného prerokovania podstatne zmení návrh územného plánu regiónu, vyšší územný celok opätovne zverejní návrh najmenej na 30 dní a vykoná opakované verejné prerokovanie návrhu územného plánu regiónu. Stanoviská a pripomienky je možné uplatniť najneskôr do 30 dní od opätovného zverejnenia.  

§ 36
Preskúmanie návrhu územného plánu regiónu ministerstvom

	(1) Pred predložením návrhu územného plánu regiónu na schválenie vyšší územný celok predloží návrh územného plánu regiónu upravený v súlade s výsledkom prerokovania ministerstvu. Ministerstvo preskúma, či obsah návrhu a postup jeho obstarania je v súlade s príslušnými právnymi predpismi a so záväznou časťou Koncepcie územného rozvoja Slovenska a či obsah návrhu zabezpečuje koordináciu využívania územia v nadväznosti na širšie územné vzťahy a medzinárodné záväzky.
(2) Na preskúmanie podľa odseku 1 vyšší územný celok predloží ministerstvu vyhodnotenie stanovísk a pripomienok z prerokovania návrhu územného plánu regiónu, správu o prerokovaní a návrh všeobecne záväzného nariadenia, ktorým vyhlási záväznú časť územného plánu regiónu.
(3) Ministerstvo oznámi svoje stanovisko vyššiemu územnému celku do 30 dní odo dňa doručenia podkladov podľa odsekov 1 a 2. 
(4) Ak ministerstvo vo svojom stanovisku upozorní vyšší územný celok na nesúlad z hľadiska preskúmania podľa odseku 1, návrh územného plánu regiónu nemožno schváliť. Vyšší územný celok je povinný dokumentáciu podľa odsekov 1 a 2 upraviť a predložiť na opätovné posúdenie ministerstvu. 

§ 37
Schvaľovanie územného plánu regiónu

(1)	Návrh na schválenie územného plánu regiónu obsahuje návrh územného plánu regiónu upravený podľa výsledkov prerokovania, odôvodnenie,  návrh všeobecne záväzného nariadenia, ktorým sa má vyhlásiť záväzná časť územného plánu, správu o obstarávaní územného plánu regiónu, vyhodnotenie stanovísk a pripomienok z prerokovania návrhu a stanovisko ministerstva podľa § 36.
(2)	Odôvodnenie podľa odseku 1 obsahuje
a) 	komplexné zdôvodnenie prijatého riešenia, 
b) 	vyhodnotenie súladu s Koncepciou územného rozvoja Slovenska a medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky,
c) 	vyhodnotenie súladu s účelmi a úlohami územného plánovania a s obsahom územného plánu regiónu,
d)  vyhodnotenie súladu so zadaním a s  postupmi podľa tohto zákona a jeho vykonávacích predpisov,
e) 	vyhodnotenie súladu so stanoviskami dotknutých orgánov a s výsledkom riešenia rozporov.
      	(3) Vyšší územný celok návrh územného plánu regiónu schváli alebo vráti s pokynmi na jeho úpravu a dopracovanie a  nové prerokovanie. Nemôže ho zmeniť bez nového prerokovania. 
(4) Návrh územného plánu regiónu, ktorého obsah nie je v súlade so záväznou časťou Koncepcie územného rozvoja Slovenska alebo s medzinárodnými záväzkami, alebo ktorého postup obstarania a prerokovania nie je v súlade s týmto zákonom a s príslušnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, nie je možné schváliť. 

§ 38
Vyhlásenie záväznej časti územného plánu regiónu
      	
Záväzná časť schváleného územného plánu regiónu sa vyhlasuje všeobecne záväzným nariadením vyššieho územného celku; vyšší územný celok ho po schválení zverejní na úradnej tabuli a na internetovej stránke a doručí obciam na území regiónu a dotknutým orgánom.

§ 39
Uloženie územného plánu regiónu 

(1) Po schválení sa textová časť a grafická časť územného plánu regiónu a všeobecne záväzné nariadenie, ktorým sa vyhlásila záväzná časť územného plánu regiónu, označia schvaľovacou doložkou, ktorá obsahuje označenie schvaľovacieho orgánu, dátum schválenia a číslo uznesenia, odtlačok úradnej pečiatky, meno, priezvisko a funkciu oprávnenej osoby a jej podpis.

(2) Prvopis ako originál územného plánu regiónu označený schvaľovacou doložkou je po celý čas účinnosti územného plánu regiónu súčasťou registratúry vyššieho územného celku ako registratúrny záznam s trvalou dokumentárnou hodnotou).

(3) Vyšší územný celok uloží schválený územný plán regiónu označený schvaľovacou doložkou na ministerstve a na krajskom stavebnom úrade do troch mesiacov od jeho schválenia.

(4) Vyšší územný celok vyhotoví o obsahu schváleného územného plánu regiónu registračný list,  ktorý s ďalšími podkladmi podľa § 20 ods. 2, doručí ministerstvu do troch mesiacov odo dňa schválenia.

            (5) Vyšší územný celok zverejní schválený územný plán regiónu a všeobecne záväzné nariadenie na internetovej stránke. Schválený územný plán regiónu musí byť v úradných hodinách prístupný verejnosti na nahliadnutie na určenom pracovisku vyššieho územného celku.

§ 40
Aktualizácia územného plánu regiónu
	(1) Vyšší územný celok  je povinný sústavne sledovať, či koncepcia územného rozvoja v územnom pláne regiónu je v súlade s územnotechnickými, hospodárskymi,  sociálnymi a ekologickými podmienkami v území a či prípadná potrebná zmena vyžaduje obstaranie zmien a doplnkov územného plánu regiónu. Vyšší územný celok  obstará  nový územný plán regiónu, ak požadované zmeny v území sú v rozpore so zadaním, na základe ktorého bol územný plán regiónu obstaraný.
	(2) Vyšší územný celok  pravidelne, najmenej raz za štyri roky, preskúma schválený územný plán regiónu, či nie je potrebné obstarať jeho zmeny a doplnky alebo nový územný plán, a vypracuje správu o stave územného plánu regiónu. Vyšší územný celok požiada obce v regióne  a dotknuté orgány o vyjadrenie k správe o stave územného plánu regiónu a to v lehote najmenej 14 dní. Ak sa dotknuté orgány a obce nevyjadria v lehote určenej obstarávateľom, predpokladá sa, že k správe nemajú pripomienky. Na neskôr uplatnené stanoviská a pripomienky sa neprihliada. Správa o stave územného plánu regiónu je podkladom pre rozhodnutie o zmenách a doplnkoch územného plánu regiónu, alebo o obstaraní nového územného plánu regiónu. 
	(3) Ak vyšší územný celok  rozhodne o zmenách a doplnkoch územného plánu regiónu, schváli aj zadanie pre zmeny a doplnky. Pri obstarávaní zmien a doplnkov územného plánu regiónu sa postupuje primerane podľa ustanovení § 35 až  39.
	(4) Zmeny a doplnky územného plánu regiónu možno obstarať len raz ročne.

§ 41
Územný plán obce

         	(1) Územný plán obce sa obstaráva pre celé územie obce 
a)    na základe rozhodnutia obce, 
b)   ak je potrebné ho zosúladiť s územným plánom regiónu, 
c)   ak  to vyplýva zo záväznej časti územného plánu regiónu, alebo 
d)   ak tak ukladá tento zákon.
(2) Obec, ktorá má viac ako 1000 obyvateľov, je povinná mať územný plán obce. 
(3) Obec, ktorá má menej ako 1000 obyvateľov obstaráva územný plán obce, ak
a) 	je potrebné vymedziť plochu pre verejnoprospešnú stavbu alebo plochu pozemkov pre verejnoprospešný účel,
b) 	povinnosť mať územný plán vyplýva z územného plánu regiónu,
c) 	sa na území obce pripravuje rozsiahla výstavba alebo prestavba,
d) 	sa na území obce nachádza územie patriace do súvislej európskej sústavy chránených území),
e) je územie obce alebo jej časť zapísané v Zozname svetového kultúrneho a prírodného dedičstva).
 	(4) Rozsiahla výstavba a prestavba obce je 
a) 	rozšírenie zastavaného územia obce najmenej o 15 %,
b) 	rozšírenie obytného územia alebo zmiešaného územia v obci o viac ako 2 ha,
c) 	rozšírenie výrobného územia v obci o viac ako 3 ha, alebo ak tým výrazne stúpnu nároky  na dopravnú  infraštruktúru obce  alebo na technickú infraštruktúru obce, alebo
d) 	zväčšenie rekreačného územia o viac ako 2 ha.       
                 	(5) Ak sa dohodnú dve susediace obce alebo viac susediacich obcí, môžu sa dohodnúť o  obstaraní spoločného územného plánu obcí.
        	(6) Územný plán obce vychádza z účelu a úloh územného plánovania a premieta ich v podrobnosti zodpovedajúcej riešeniu územia obce, z územnotechnických požiadaviek na stavby a činnosti v území a je v súlade so záväznou časťou územného plánu regiónu. 
(7) Územný plán obce vymedzuje najmä
a) 	urbanistickú koncepciu rozvoja územia obce,
b)  zásady priestorového usporiadania územia obce v  nadväznosti na susediace obce,
c)  regulatívy funkčného využitia jednotlivých plôch s určením prevládajúceho, prípustného, obmedzeného a zakázaného funkčného využitia,
d) 	regulatívy dopravnej infraštruktúry a technickej infraštruktúry,
e)  regulatívy a zásady ochrany prírody, ochrany a tvorby krajiny, ochrany poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov, ochrany  a racionálneho využívania prírodných zdrojov a nerastného bohatstva,  plôch a koridorov zelene v  území obce, 
f) 	regulatívy a zásady ochrany a využitia národných kultúrnych pamiatok, archeologických nálezísk a  pamiatkových území, 
g) 	zastavané územie,
h) 	plochy nezastavateľných pozemkov,
i) 	plochy pre výstavbu, pre asanáciu, pre zmenu existujúcej zástavby a pre obnovu využitia územia,
j) 	plochy územnej rezervy pre rozvoj obce,
k)   plochy pozemkov pre verejnoprospešný účel, 
l)   plochy  pre umiestnenie  verejnoprospešných stavieb.

   (8) Záväzná časť územného plánu obce  obsahuje najmä regulatívy a zásady podľa odseku 7, vymedzenie území, pre ktoré je potrebné obstarať územný plán zóny, a vymedzenie plôch, pre ktorých zástavbu a asanáciu územia obec vyhlási urbanistickú súťaž. Záväzná časť územného plánu obce určí, ktorá časť územného plánu zóny je neplatná. 

      	(9) Záväzná časť územného plánu obce je záväzná pre obstaranie a schválenie územného plánu zóny, pre územné rozhodovanie a je podmienkou na poskytnutie prostriedkov z verejných rozpočtov na investičné zámery na území obce.
      	(10) Obec bezodkladne po  schválení územného plánu obce požiada príslušnú správu katastra o zapísanie zmeny hraníc zastavaného územia obce vyhláseného všeobecne záväzným nariadením obce. Prílohou žiadosti je vyznačenie priebehu hranice zastavaného územia na kópii katastrálnej mapy). Ak hranica zastavaného územia neprechádza po hranici parciel je potrebné doložiť aj geometrický plán).
      	(11) Ustanovenia odsekov 1,  6, 7 a  8 sa primerane vzťahujú aj na územný plán vojenského obvodu.

§ 42
Prípravné práce územného plánu obce

(1)	Prípravné práce zahŕňajú
 a)  zverejnenie oznámenia o začatí obstarávania územného plánu,  
 b)	sústredenie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov a vyhodnotenie ich použiteľnosti na  obstarávanie územného plánu obce,
 c) 	určenie potreby a rozsahu doplnenia územnotechnických podkladov, ktoré je potrebné obstarať,
 d)  určenie hlavného účelu a predmetu riešenia územného plánu.
           (2) Oznámenie o začatí obstarávania územného plánu je obec povinná zverejniť na 30 dní na úradnej tabuli, v regionálnej tlači a na internetovej stránke, prípadne aj iným spôsobom v obci obvyklým. Dotknutým orgánom,  krajskému stavebnému úradu, susediacim obciam a vyššiemu územnému celku obec oznámi začatie obstarávania územného plánu obce písomne a jednotlivo.
            
§ 43
Návrh na obstaranie územného plánu obce

(1) Návrh na obstaranie územného plánu obce alebo návrh na obstaranie zmeny a doplnky územného plánu obce môže podať orgán verejnej správy, vlastník pozemku alebo vlastník stavby v obci alebo iná osoba, ktorá má iné právo k pozemku alebo stavbe v obci, z ktorého vyplýva právo uskutočniť stavbu.
(2) Návrh na obstaranie územného plánu obce alebo návrh na obstaranie zmien a doplnkov územného plánu obce obsahuje údaje
a)	identifikujúce navrhovateľa,
b) 	o navrhovanom využívaní územia obce,
c) 	o súčasnom využití plôch, ktorých sa návrh na využívanie územia týka,
d) 	o úhrade nákladov na obstaranie územného plánu obce alebo jeho zmien a doplnkov.
	(3) Obec preskúma úplnosť návrhu a jeho súlad s právnymi predpismi a so záväznou časťou územného plánu regiónu. Ak návrh nie je úplný, obec vyzve navrhovateľa, aby ho v určenej primeranej lehote doplnil. Ak navrhovateľ nedoplní návrh v určenej lehote požadovaným spôsobom, obec sa ďalej návrhom nebude zaoberať a písomne to oznámi navrhovateľovi. 
	(4) Ak návrh na obstaranie územného plánu obce alebo návrh na obstaranie zmien a doplnkov  územného plánu spĺňa všetky požadované náležitosti, obec rozhodne či je potrebné obstarať územný plán obce alebo jeho zmeny a doplnky. Obec o svojom rozhodnutí  bezodkladne písomne upovedomí navrhovateľa. 

§ 44
Zadanie územného plánu obce

 (1) Obec na základe územnotechnických podkladov a  prípravných prác podľa § 42 ods.1 písm. b) až d) spracuje alebo zabezpečí spracovanie zadania územného plánu obce.  
(2) Návrh zadania územného plánu obce obsahuje strategické zámery rozvoja obce, hlavné ciele a požiadavky na obsah územného plánu, vrátane územných dopadov programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce, vymedzenie hlavných problémov, ktoré má územný plán riešiť a podrobné požiadavky na formu, rozsah a obsah vypracovania územného plánu obce.  Grafickou prílohou zadania územného plánu  obce je najmä problémový výkres znázorňujúci hlavné strety záujmov a činností v území. 
(3) Prerokovanie zadania územného plánu obce je verejné. Obec zverejní oznámenie o  prerokovaní návrhu zadania územného plánu obce na úradnej tabuli a na svojej internetovej stránke na 30 dní a zabezpečí, aby návrh zadania územného plánu  obce bol zverejnený na internetovej stránke a vystavený na verejné nahliadnutie na dobu 30 dní od zverejnenia oznámenia o prerokovaní. Verejnosť sa môže k návrhu zadania vyjadriť v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní odo dňa zverejnenia oznámenia o prerokovaní návrhu zadania územného plánu  obce na úradnej tabuli. 
(4) Obec prerokuje návrh zadania  územného plánu  obce s verejnosťou, vyšším územným celkom, krajským stavebným úradom, dotknutými orgánmi a s  vlastníkmi infraštruktúry a vyzve ich, aby sa k nemu vyjadrili do 30 dní odo dňa doručenia návrhu zadania, ak sa obec nedohodla s dotknutými orgánmi na základe ich odôvodnenej žiadosti inak. Ak sa vyšší územný celok, krajský stavebný úrad, vlastníci infraštruktúry, obce a verejnosť nevyjadria v určenej lehote, predpokladá sa, že k návrhu zadania nemajú pripomienky. Na neskôr uplatnené stanoviská a pripomienky sa neprihliada.
(5) Obec upraví návrh zadania územného plánu  na základe vyhodnotenia pripomienok a stanovísk z prerokovania. Obec predloží krajskému stavebnému úradu upravený návrh zadania územného plánu, vyhodnotenie prerokovania a správu o obstarávaní a požiada ho o posúdenie zadania. Krajský stavebný úrad posúdi návrh zadania z hľadiska jeho súladu s príslušnými všeobecne záväznými predpismi a so záväznou časťou územného plánu regiónu. Výsledok posúdenia oznámi obci do 30 dní od doručenia žiadosti o posúdenie návrhu zadania územného plánu obce.
      	(6) Návrh zadania územného plánu  obce možno schváliť až po posúdení krajským stavebným úradom. Podkladom pre schválenie zadania je návrh zadania upravený v súlade s výsledkom prerokovania, problémový výkres, vyhodnotenie pripomienok  a stanovísk z prerokovania, správa o postupe obstarávania a stanovisko krajského stavebného úradu.
(7) Obec nemôže schváliť zadanie, ktorého obsah nie je v súlade s príslušnými všeobecne záväznými predpismi, so záväznou časťou územného plánu regiónu alebo ktoré nemá súhlasné posúdenie krajského stavebného úradu. 
 (8) Zadanie územného plánu obce je záväzný východiskový dokument pre ďalší postup v obstarávaní územného plánu obce.
    (9) Schválené zadanie územného plánu  obce sa zverejňuje na dobu 30 dní na internetovej stránke. Oznámenie o schválení zadania zverejní obec aj na svojej úradnej tabuli. 

§ 45
Koncept  územného plánu obce

(1) Obec, ktorá má viac ako 2000 obyvateľov vypracúva koncept územného plánu obce. Koncept územného plánu obce sa vypracúva aj vtedy, ak to vyplýva zo zadania alebo z osobitného predpisu). Ak sa koncept nevypracúva, obec obstará na základe schváleného zadania územného plánu obce návrh územného plánu obce.
 (2) Koncept územného plánu obce sa vypracúva ako variantné riešenie rozvoja územia obce podľa hlavných cieľov a požiadaviek na obsah územného plánu vyplývajúcich zo zadania územného plánu obce. 
(3) Obec návrh konceptu územného plánu obce verejne prerokuje. K návrhu konceptu územného plánu  obce sa uskutoční verejné prerokovanie, na ktorom obec zabezpečí odborný výklad spracovateľa.
(4) Obec oznámi verejné prerokovanie verejnosti v regionálnej alebo v miestnej tlači a na úradnej tabuli najmenej 15 dní pred uskutočnením verejného prerokovania a zabezpečí, aby po dobu 30 dní odo dňa oznámenia prerokovania bol návrh konceptu zverejnený na internetovej stránke obce,  a vystaví koncept územného plánu obce na verejné nahliadnutie a určí lehotu najmenej 30 dní, v ktorej sa verejnosť môže ku konceptu vyjadriť. 
(5) Obec prerokuje návrh konceptu s vyšším územným celkom, s krajským stavebným úradom, s dotknutými orgánmi, s vlastníkmi infraštruktúry a so susednými obcami. Obec im písomne a jednotlivo oznámi miesto a čas verejného prerokovania najmenej 15 dní vopred a súčasne ich vyzve,  aby svoje stanovisko a pripomienku uplatnili do 30 dní odo dňa doručenia oznámenia. Na neskoršie uplatnené stanovisko a pripomienku sa neprihliada. 
(6) Účelom prerokovania konceptu územného plánu obce je najmä
a) posúdiť správnosť základného urbanistického riešenia priestorového usporiadania a funkčného využívania riešeného územia obce a komplexnosť navrhovaného variantného riešenia,
b) 	posúdiť rozsah záberov poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov, zásahy do krajiny, šetrnosť využívania prírodných zdrojov a zabezpečenia ekologickej stability územia obce,
c) 	overiť vhodnosť umiestnenia dopravnej infraštruktúry, technickej infraštruktúry, ostatných verejnoprospešných stavieb a plôch pozemkov pre verejnoprospešný účel,
d) 	posúdiť varianty.

§ 46
Smernica na spracovanie návrhu územného plánu obce

(1) Na základe výsledkov prerokovania konceptu územného plánu obce obstarávateľ vypracuje návrh smernice na vypracovanie návrhu územného plánu obce, ktorá obsahuje pokyn na spracovanie nevariantného riešenia návrhu územného plánu obce vrátane rozhodnutia o výbere najvhodnejšieho variantu. Ak je to potrebné, obec nariadi nové prerokovanie konceptu.
 (2) K návrhu smernice na spracovanie návrhu územného plánu obce sa pripojí odôvodnenie, ktoré obsahuje
a) 	vyhodnotenie stanovísk vyššieho územného celku, krajského stavebného úradu, dotknutých orgánov, susedných obcí a súladu so záväznou časťou územného plánu regiónu,
b) 	odôvodnenie vybraného variantu riešenia z hľadiska hospodárskeho rozvoja, súdržnosti spoločenstiev obyvateľov, vplyvov na životné prostredie a územnej súdržnosti  obce,
c) 	vyhodnotenie pripomienok a návrhov verejnosti.
(3) Smernicu na spracovanie návrhu  územného plánu obce schvaľuje obec.

      	(4) Ak na základe výsledku prerokovania konceptu územného plánu  obce je potrebné zmeniť zadanie územného plánu obce, zadanie sa prerokuje primerane podľa § 44. Obec pred schválením smernice schváli zmenu zadania územného plánu obce.
(5) Na zabezpečenie budúceho využitia územia podľa pripravovaného územného plánu obec najneskôr pred začatím prerokovania návrhu územného plánu obce podá návrh na začatie konania o stavebnej uzávere.
	
§ 47
Návrh územného plánu obce

	(1) Návrh územného plánu obce sa vypracúva na základe schválenej smernice na vypracovanie návrhu územného plánu obce  alebo na základe schváleného zadania územného plánu obce ako nevariantné riešenie rozvoja územia obce.  
	(2) Obec  návrh územného plánu obce verejne prerokuje. Obec oznámi verejné prerokovanie návrhu územného plánu obce a súčasne dátum a čas verejného prerokovania návrhu najmenej 15 dní pred prerokovaním na úradnej tabuli, v regionálnej alebo miestnej tlači a na internetovej stránke obce.	
	(3) Obec zverejní návrh územného plánu obce  spolu s návrhom všeobecne záväzného nariadenia na svojej internetovej stránke, zabezpečí ich vystavenie na 30 dní na verejné nahliadnutie a vyzve verejnosť vyjadriť sa k nim.  Pred uplynutím tejto lehoty obec zvolá verejné  prerokovanie  návrhu územného plánu obce a návrhu všeobecne záväzného nariadenia s odborným výkladom spracovateľa. Verejnosť má právo podať pripomienky k návrhu územného plánu obce a k návrhu všeobecne záväzného nariadenia do 30 dní od dňa oznámenia verejného prerokovania. 
(4) Obec oznámi miesto a čas verejného prerokovania návrhu územného plánu obce najmenej 15 dní pred prerokovaním vyššiemu územnému celku, krajskému stavebnému úradu, dotknutým orgánom, vlastníkom infraštruktúry a susediacim obciam jednotlivo, ktorí oznámia svoje stanoviská a pripomienky do  30 dní od dňa  oznámenia prerokovania. 
(5) Obec na základe odôvodnenej žiadosti uplatnenej najneskôr pri verejnom prerokovaní návrhu územného plánu obce podľa odseku 2 primerane predĺži lehotu pre oznámenie stanoviska dotknutého orgánu. Ak sa dotknutý orgán nevyjadrí v určenej lehote alebo v predĺženej lehote, predpokladá sa, že s návrhom územného plánu obce súhlasí.
(6) V súlade so stanoviskami dotknutých orgánov, s výsledkami riešenia rozporov a na základe vyhodnotenia pripomienok a stanovísk z prerokovania zabezpečí obec úpravu návrhu územného plánu obce a návrhu všeobecne záväzného nariadenia.
(7) Písomné pripomienky verejnosti k návrhu, ktoré neboli zohľadnené, obec znovu prerokuje s tými, ktorí ich uplatnili a vysvetlí im dôvody nezohľadnenia pripomienok.
(8) Ak sa na základe verejného prerokovania podstatne zmení návrh územného plánu obce, obec zverejní návrh územného plánu obce na 30 dní podľa odseku 3 a opakovane ho prerokuje. Stanoviská a  pripomienky možno uplatniť do 30 dní od oznámenia opätovného zverejnenia. 

§ 48
Preskúmanie návrhu územného plánu obce krajským stavebným úradom

(1)	Pred predložením návrhu územného plánu obce na schválenie obec predloží návrh územného plánu obce upravený v súlade s výsledkom prerokovania príslušnému krajskému stavebnému úradu.  Krajský stavebný úrad  preskúma, či obsah návrhu a postup obstarania je v súlade s právnymi predpismi a so záväznou časťou územného plánu regiónu a či obsah návrhu zabezpečuje koordináciu využívania územia v nadväznosti na širšie územné vzťahy.
(2)	Na preskúmanie podľa odseku 1 obec predloží krajskému stavebnému úradu aj vyhodnotenie pripomienok a stanovísk z prerokovania návrhu územného plánu obce a správu o postupe jeho obstarávania a  návrh všeobecne záväzného nariadenia, ktorým  vyhlási  záväznú časť územného plánu obce. 
(3)	Krajský stavebný úrad oznámi svoje stanovisko obci do 30 dní odo dňa predloženia dokumentácie podľa odsekov 1 a 2.  
(4) Ak krajský stavebný úrad vo svojom stanovisku upozorní obec na nesúlad z hľadiska preskúmania podľa odseku 1, návrh územného plánu obce nemožno schváliť. Obec je povinná dokumentáciu podľa odsekov 1 a 2 upraviť a predložiť na opätovné posúdenie krajskému stavebnému úradu. 
 
§ 49
Schvaľovanie územného plánu obce

	(1) Obec schvaľuje územný plán obce spolu so všeobecne záväzným nariadením obce, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územného plánu obce. Prílohou je odôvodnenie, správa o obstaraní územného plánu obce, vyhodnotenie stanovísk a pripomienok z prerokovania návrhu územného plánu obce a  stanovisko krajského stavebného úradu podľa § 48. 
      	(2) Odôvodnenie podľa odseku 1 obsahuje
a) 	komplexné zdôvodnenie prijatého riešenia,
b) 	vyhodnotenie súladu so záväznou časťou územného plánu regiónu,
c) 	vyhodnotenie súladu so zadaním a s účelom a úlohami územného plánovania, s obsahom územného plánu obce a so všeobecnými požiadavkami na využitie územia,
d)  	vyhodnotenie súladu územného plánu obce so stanoviskami dotknutých orgánov  a s výsledkom riešenia rozporov.
		(3) Obec návrh územného plánu obce schváli alebo vráti s pokynmi na jeho úpravu a dopracovanie a  nové prerokovanie. Nemôže ho zmeniť bez nového prerokovania.
	(4) Návrh územného plánu obce, ktorého obsah nie je v súlade so záväznou časťou územného plánu regiónu,  alebo ktorého postup obstarania nie je v súlade s týmto zákonom, alebo s príslušnými všeobecne záväznými predpismi, nie je možné schváliť. 
(5) Obec zverejní oznámenie o schválení územného plánu obce na úradnej tabuli obce a doručí dotknutým orgánom, krajskému stavebnému úradu a vyššiemu územnému celku. 
(6)  Schválený územný plán obce je v určenom rozsahu záväzným alebo smerným podkladom pre obstaranie územného plánu zóny, pre územné rozhodovanie, pre územný súhlas a pre vypracovanie dokumentácie stavieb.

§ 50
Vyhlásenie záväznej časti územného plánu obce

  (1) Obec vyhlási záväznú časť schváleného územného plánu obce všeobecne záväzným nariadením obce najneskôr do 15 dní odo dňa schválenia územného plánu obce.
(2) Obec zverejní všeobecne záväzné nariadenie, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územného plánu obce vyvesením na úradnej tabuli obce najmenej na 30 dní a na internetovej stránke.

§ 51
Uloženie územného plánu obce

(1) Po schválení územného plánu obce sa jeho textová časť, grafická časť a všeobecne záväzné nariadenie, označia schvaľovacou doložkou, ktorá obsahuje názov obce, dátum schválenia a číslo uznesenia, odtlačok úradnej pečiatky, meno, priezvisko a funkciu oprávnenej osoby a jej podpis.
(2) Prvopis ako originál územného plánu obce označený schvaľovacou doložkou je po celý čas účinnosti územného plánu obce súčasťou registratúry obce ako záznam s trvalou dokumentárnou hodnotou.
(3) Obec uloží schválený územný plán obce označený schvaľovacou doložkou do troch mesiacov odo dňa schválenia na príslušnom krajskom stavebnom úrade a na stavebnom úrade. 
(4) Obec vyhotoví o obsahu schváleného územného plánu obce registračný list, ktorý s podkladmi podľa § 20 ods. 2 doručí prostredníctvom príslušného krajského stavebného úradu ministerstvu bezodkladne po schválení. 
(5) Schválený územný plán obce a všeobecne záväzné nariadenie obce, musia byť v úradných hodinách prístupné verejnosti na nahliadnutie na určenom pracovisku obce. Schválený územný plán obce zverejní obec v plnom rozsahu na svojej internetovej stránke.

§ 52
Aktualizácia územného plánu obce

(1) Obec je povinná sústavne sledovať, či urbanistická koncepcia schválená v územnom pláne obce je v súlade s územnotechnickými, hospodárskymi, sociálnymi a ekologickými podmienkami v obci a či ich prípadná zmena vyžaduje obstaranie zmien a doplnkov územného plánu obce. Nový územný plán obce sa obstará, ak požadované zmeny v území sú v rozpore so zadaním, na základe ktorého bol územný plán obce obstaraný.
     	(2) Obec pravidelne, najmenej raz za štyri roky, preskúma schválený územný plán obce, či nie je potrebné obstarať jeho zmeny a doplnky alebo nový územný plán obce. Správu o stave územného plánu obce a jeho realizácii obec prerokuje a požiada dotknuté orgány o vyjadrenie k nej a to v lehote najmenej 14 dní od prerokovania. Ak sa dotknuté orgány nevyjadria v lehote určenej obcou, predpokladá sa, že k správe nemajú pripomienky. Na neskôr uplatnené stanoviská sa neprihliada. Správa o stave územného plánu obce môže byť podkladom pre rozhodnutie o zmenách a doplnkoch územného plánu obce alebo o obstaraní nového územného plánu obce. 
 	(3) Obec je povinná obstarať zmeny a doplnky územného plánu obce, ak to vyplýva zo zmien a doplnkov územného plánu regiónu alebo z následne schváleného územného plánu regiónu. 
	(4) Ak obec rozhodne o zmenách a doplnkoch územného plánu obce, schváli aj zadanie pre zmeny a doplnky. 
(5) Pri obstarávaní zmien a doplnkov územného plánu obce sa postupuje primerane podľa ustanovení § 47 až § 51. Zmeny a doplnky územného plánu obce možno obstarať len raz ročne, vo výnimočných prípadoch, ak ide o zosúladenie s územným plánom regiónu alebo jeho zmenami a doplnkami, dvakrát ročne.

§ 53
Spojené obstarávanie územného plánu obce a územného plánu zóny

Obec môže rozhodnúť, že spojí obstarávanie územného plánu obce a územného plánu zóny. Spojené prerokovanie týchto územných plánov musí spĺňať požiadavky tohto zákona  na prerokovanie územného plánu obce aj územného plánu zóny.

§ 54
Územný plán zóny

      	(1) Územný plán zóny sa obstaráva pre časť územia obce vymedzeného v územnom pláne obce alebo v rozhodnutí obce. Územný plán zóny vychádza z účelu a úloh územného plánovania a premieta ich v podrobnosti zodpovedajúcej riešeniu územia zóny, z územnotechnických požiadaviek na stavby a činnosti v území a musí byť v súlade so záväznou časťou územného plánu obce.
(2) Územný plán zóny určuje najmä
a) 	regulatívy podrobnejšieho priestorového usporiadania a funkčného  využitia pozemkov, stavieb a dopravnej infraštruktúry a  technickej infraštruktúry,
b) 	regulatívy na umiestňovanie stavieb alebo zmien stavieb na jednotlivých pozemkoch a zastavovacie podmienky jednotlivých stavebných pozemkov,
c) 	regulatívy nevyhnutnej vybavenosti stavieb a ich napojenia na dopravnú infraštruktúru a na technickú infraštruktúru,
d) 	regulatívy začlenenia stavieb do okolitej zástavby a  do krajiny,
e) 	regulatívy ochrany a využívania národných a kultúrnych pamiatok, ochrany pamiatkových území a ochrany archeologických nálezísk, 
f) 	regulatívy vymedzenia podielu zelene na jednotlivých stavebných pozemkoch,
g) 	nezastavané pozemky za stavebné pozemky a  nezastavateľné pozemky,
h)  vymedzenie pozemkov pre verejnoprospešné stavby, pre verejnoprospešné účely, pre stavebnú uzáveru a pre vykonanie asanácie,
i)    regulatívy protipožiarnej ochrany,
j)    vecnú a časovú koordináciu výstavby a asanácie územia,
k) 	zoznam pozemkov, na ktorých pre umiestnenie stavieb nie je potrebné územné rozhodnutie ani územný súhlas.
     	(3) Zastavovacie podmienky sú súborom záväzných, slovne, číselne a graficky vyjadrených regulatívov a  architektonických požiadaviek na zastavanie pozemku a na stavbu; vyjadrujú prípustné podmienky a neprípustné podmienky. Obsahujú najmä 
a)  	vymedzenie uličnej čiary, prípadne hĺbky zastavania pozemku,
b) 	určenie najväčšej prípustnej zastavanej plochy stavbou, 
c) 	určenie najvyššej prípustnej výšky stavby, 
d) možnosti umiestnenia stavby na pozemku s uvedením odstupových vzdialeností od existujúcich stavieb,
e) 	určenie prípustného funkčného využitia stavby,
f) 	určenie prípustného spôsobu napojenia stavby na dopravnú infraštruktúru a na technickú infraštruktúru  s uvedením jej možnej kapacity.
      	(4) Stavby a pozemky významné z hľadiska obrany, vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu sa v územnom  pláne zóny vyznačia  iba vtedy, ak sú evidované v katastri nehnuteľností, alebo ak s ich vyznačením súhlasil dotknutý orgán oprávnený dať súhlas na ich evidenciu v katastri nehnuteľností.
       	(5) Územný plán zóny sa spracúva na podklade katastrálnej mapy. Na označenie pozemkov a na číslovanie parciel sa použije ich členenie a označenie podľa katastra nehnuteľností.
   	(6) Pozemok možno územným plánom zóny alebo územným rozhodnutím určiť za stavebný pozemok, ak je k nemu súčasný alebo navrhovaný prístup z cesty,  miestnej komunikácie, alebo účelovej komunikácie a ak svojou polohou v obci, tvarom, veľkosťou a základovými pomermi umožňuje uskutočnenie stavby v súlade so všeobecnými požiadavkami na využitie územia, so všeobecnými technickými požiadavkami na výstavbu a s druhom a účelom stavby.

§ 55
Obstarávanie územného plánu zóny

	(1) Územný plán zóny sa obstaráva pre časť územia obce, ktorá má schválený územný plán obce. Územný plán zóny sa obstaráva, ak
a) 	to vyplýva z územného plánu obce,
b)   to obec určí po schválení územného plánu obce, 
c) 	je potrebné vymedziť pozemok alebo stavbu na verejnoprospešné účely.
	(2) Obstarávateľom územného plánu zóny je obec; zabezpečiť obstaranie návrhu smernice pre spracovanie územného plánu zóny prostredníctvom odborne spôsobilej osoby však môže so súhlasom obce každý, kto prejaví o jeho obstaranie záujem. 
	(3) Podkladom na vypracovanie územného plánu zóny je územný plán obce a územnotechnické podklady.
		(4) Pre územný plán zóny nie je potrebné spracovať koncept.

§ 56
Prípravné práce

(1) Prípravné práce zahŕňajú
a) 	zverejnenie oznámenia o začatí obstarávania územného plánu zóny, 
b) 	spracovanie smernice pre spracovanie návrhu územného plánu zóny.
(2) Obec zverejňuje oznámenie o začatí obstarávania územného plánu zóny na úradnej tabuli a spôsobom v mieste obvyklým na území riešenej zóny najmenej na 30 dní a na internetovej stránke obce. Oznámenie možno zverejniť aj v miestnej tlači.
(3) Obec oznámi začatie obstarávania územného plánu zóny dotknutým orgánom jednotlivo a príslušnému krajskému stavebnému úradu.
     	(4) Oznámenie o začatí obstarávania územného plánu zóny obsahuje najmä
a) 	účel, na ktorý sa územný plán zóny obstaráva,
b) 	návrh vymedzenia riešeného územia, 
c) 	výzvu na podanie písomných pripomienok a návrhov s uvedením lehoty a miesta na ich podanie; lehota nesmie byť kratšia ako 30 dní odo dňa zverejnenia a ak sa oznámenie doručovalo jednotlivo, odo dňa doručenia.
        	(5) Po uplynutí lehoty na podanie návrhov obec sústredí všetky potrebné podklady, požiadavky, pripomienky a návrhy a vyhodnotí ich jednotlivo i vo vzájomnej súvislosti. 
        	(6) Na základe územnotechnických podkladov a vyhodnotenia podkladov podľa odseku 5 obec vypracuje smernicu pre spracovanie návrhu územného plánu zóny, ktorá obsahuje najmä 
a) 	vymedzenie riešeného územia,
b) 	hlavné ciele a úlohy, ktoré bude územný plán zóny riešiť,
c) 	problémový výkres znázorňujúci hlavné strety záujmov a činností v území,
d) 	požiadavky na formu, rozsah a obsah spracovania územného plánu zóny.
(7) Smernicu pre spracovanie návrhu územného plánu zóny schvaľuje obec.
(8) Na zabezpečenie budúceho využitia územia pozemkov, pre ktoré je to potrebné, podľa pripravovaného územného plánu obec najneskôr pred začatím prerokovania návrhu územného plánu zóny podá návrh na začatie konania o stavebnej uzávere.

§ 57
Návrh územného plánu zóny

(1)	Obec obstará návrh územného plánu zóny na základe schválenej smernice pre spracovanie návrhu územného plánu zóny a v súlade s územným plánom obce.
	(2) Obec  návrh územného plánu zóny verejne prerokuje. Obec oznámi verejné prerokovanie návrhu územného plánu zóny a dátum a čas verejného prerokovania  návrhu najmenej 15 dní pred prerokovaním na úradnej tabuli, spôsobom v mieste obvyklým na území riešenom územným plánom zóny a na internetovej stránke obce.
      (3) Obec zverejní návrh územného plánu zóny  spolu s návrhom všeobecne záväzného nariadenia na internetovej stránke, zabezpečí ich vystavenie na 30 dní na verejné nahliadnutie a vyzve verejnosť vyjadriť sa k nim.  Pred uplynutím tejto lehoty obec zvolá verejné  prerokovanie  návrhu územného plánu zóny a návrhu všeobecne záväzného nariadenia             s odborným výkladom spracovateľa. Verejnosť má právo podať pripomienky k návrhu územného plánu zóny a k návrhu všeobecne záväzného nariadenia do 30 dní od dňa oznámenia verejného prerokovania. 
 	(4) Prerokovanie návrhu územného plánu zóny oznámi obec dotknutým orgánom, vlastníkom infraštruktúry a príslušnému krajskému stavebnému úradu jednotlivo.  Dotknuté orgány, vlastníci infraštruktúry a krajský stavebný úrad oznámia svoje stanovisko do 30 dní odo dňa doručenia oznámenia. 
(5) Obec na základe odôvodnenej žiadosti uplatnenej najneskôr pri verejnom prerokovaní návrhu územného plánu zóny primerane predĺži lehotu pre oznámenie stanoviska dotknutého orgánu. Ak sa dotknutý orgán nevyjadrí v určenej lehote alebo v predĺženej lehote, predpokladá sa, že s návrhom územného plánu zóny súhlasí.
	(6) Obec zabezpečí úpravu návrhu územného plánu zóny a návrhu všeobecne záväzného nariadenia obce v súlade so stanoviskami dotknutých orgánov a výsledkami riešenia rozporov a na základe vyhodnotenia pripomienok a stanovísk z prerokovania.
     	(7) Obec vyhodnotí stanoviská a  pripomienky z verejného prerokovania. Neakceptované písomné pripomienky osôb, ktoré majú vlastnícke alebo iné práva k pozemkom a stavbám obec znovu prerokuje s tými, ktorí ich uplatnili a vysvetlí im dôvody nezohľadnenia pripomienok. 
      	(8) Ak na základe zohľadnenia výsledkov verejného prerokovania dôjde k podstatnej úprave návrhu územného plánu zóny, obec rozhodne, či sa uskutoční opakované verejné prerokovanie podľa odsekov 2 až 7. 

§ 58
Obstaranie územného plánu zóny na žiadosť

(1) Žiadosť o obstaranie územného plánu zóny sa predkladá obci a obsahuje
a) 	údaje o žiadateľovi s uvedením jeho vlastníckeho práva alebo iného práva k pozemkom alebo k stavbám na území riešenom územným plánom zóny, z ktorého vyplýva právo uskutočniť stavbu alebo opatrenie podľa územného plánu zóny po schválení, alebo poukázanie na právo vyplývajúce z osobitného zákona,
b)  	údaje o súčasnom využití dotknutých plôch  a údaje o vlastníkoch pozemkov na území riešenom územným plánom zóny,
c) 	dôvody pre obstaranie územného plánu zóny,
d)   návrh smernice pre spracovanie návrhu územného plánu zóny.
	(2) Obec preskúma úplnosť žiadosti a jej súlad s právnymi predpismi a so záväznou časťou územného plánu obce. Ak žiadosť nie je úplná, vyzve žiadateľa, aby ju v určenej primeranej lehote doplnil. Ak navrhovateľ nedoplní žiadosť v určenej lehote požadovaným spôsobom, obec sa žiadosťou ďalej nezaoberá a bezodkladne o tom písomne upovedomí žiadateľa. 
      	(3) Obec  rozhodne o žiadosti, vydá súhlas alebo nesúhlas s obstaraním návrhu územného plánu zóny a písomne to oznámi žiadateľovi. 
      	(4) Po schválení žiadosti a návrhu smernice pre spracovanie návrhu územného plánu zóny obec obstará návrh územného plánu zóny postupom podľa § 57 a § 59 až 63. Náklady na obstaranie návrhu územného plánu zóny vrátane nákladov na úpravu návrhu územného plánu zóny podľa výsledkov jeho prerokovania uhrádza žiadateľ.

§ 59
Preskúmanie návrhu územného plánu zóny krajským stavebným úradom

(1)	Pred predložením návrhu územného plánu zóny na schválenie obec predloží návrh územného plánu zóny upravený v súlade s výsledkom prerokovania príslušnému krajskému stavebnému úradu.  Krajský stavebný úrad  preskúma, či obsah návrhu a postup obstarania je v súlade s právnymi predpismi a so záväznou časťou územného plánu obce a či obsah návrhu zabezpečuje koordináciu využívania územia v nadväznosti na širšie územné vzťahy.
(2)	Na preskúmanie podľa odseku 1 obec predloží krajskému stavebnému úradu aj vyhodnotenie pripomienok a stanovísk z prerokovania návrhu územného plánu zóny a správu o postupe jeho obstarávania a  návrh všeobecne záväzného nariadenia. 
(3)	Krajský stavebný úrad oznámi svoje stanovisko obci do 30 dní odo dňa predloženia dokumentácie podľa odsekov 1 a 2.  
(4) 	Ak krajský stavebný úrad vo svojom stanovisku upozorní obec na nesúlad z hľadiska preskúmania podľa odseku 1, návrh územného plánu zóny nemožno schváliť. Obec je povinná dokumentáciu podľa odsekov 1 a 2 upraviť a predložiť na opätovné posúdenie krajskému stavebnému úradu. 

§ 60
Schvaľovanie územného plánu zóny

(1) Obec schvaľuje návrh územného plánu zóny spolu s návrhom  všeobecne záväzného nariadenia obce. Prílohou je  správa o obstaraní územného plánu zóny a  výsledok preskúmania krajským stavebným úradom.
		(2) Obec návrh územného plánu zóny môže schváliť alebo vrátiť s pokynmi na jeho úpravu, ak nesúhlasí s predloženým návrhom územného plánu zóny alebo s výsledkami jeho prerokovania, na dopracovanie a nové prerokovanie; nemôže ho zmeniť bez nového prerokovania.
(3) Návrh územného plánu zóny, ktorého obsah nie je v súlade so záväznou časťou územného plánu obce,  alebo so všeobecne záväznými predpismi, alebo ktorého obsah alebo postup obstarania a prerokovania nie je v súlade s ustanoveniami tohto zákona a s príslušnými všeobecne záväznými predpismi, nie je možné schváliť. 
(4) Po schválení návrhu územného plánu zóny sa jeho textová a grafická časť  označia schvaľovacou doložkou, ktorá obsahuje názov obce, dátum schválenia a číslo uznesenia, odtlačok úradnej pečiatky, meno, priezvisko a funkciu oprávnenej osoby obce a jej podpis.
(5) Schválený územný plán zóny musí byť v úradných hodinách prístupný verejnosti na nahliadnutie na určenom pracovisku obce.

§ 61
Vyhlásenie územného plánu zóny

(1) Obec vyhlási schválený územný plán zóny všeobecne záväzným nariadením obce najneskôr do 15 dní po schválení. Schválený územný plán zóny zverejní obec na svojej internetovej stránke. 
(2) Obec oznámi zverejnenie všeobecne záväzného nariadenia, ktorým sa vyhlasuje územný plán zóny, vyvesením  na úradnej tabuli obce a v časti obce, ktorej  územie rieši, najmenej na 30 dní, a doručením oznámenia dotknutým orgánom.
(3) Obec o schválení jednotlivo upovedomí osoby, s ktorými bol návrh územného plánu zóny prerokovaný individuálne.

§ 62
Uloženie územného plánu zóny
	(1) Prvopis ako originál územného plánu zóny označený schvaľovacou doložkou je po celý čas účinnosti územného plánu zóny súčasťou registratúry obce ako záznam s trvalou dokumentárnou hodnotou.
	(2) Obec uloží schválený územný plán zóny označený schvaľovacou doložkou na príslušnom krajskom stavebnom úrade a na stavebnom úrade do troch mesiacov od jeho schválenia.
		(3) Obec vyhotoví o obsahu schváleného územného plánu zóny registračný list, ktorý  s podkladmi podľa § 20 ods. 2 doručí prostredníctvom príslušného krajského stavebného úradu ministerstvu do troch mesiacov odo dňa schválenia územného plánu zóny.

§ 63
Platnosť územného plánu zóny

Územný plán zóny je platný štyri roky od nadobudnutia účinnosti všeobecne záväzného nariadenia, ktorým sa vyhlasuje územný plán zóny, ak v územnom pláne zóny nebola určená dlhšia lehota platnosti. 

§ 64
Aktualizácia územného plánu zóny

(1) Obec zosúladí územný plán zóny s územným plánom obce alebo jeho zmenami a doplnkami, ak je to potrebné. Dovtedy nie je možné rozhodovať podľa tej časti územného plánu zóny, ktorá nie je v súlade s neskôr schválenou územnoplánovacou dokumentáciou vyššieho stupňa.
(2) Ak obec určila dlhšiu lehotu platnosti, obec najmenej raz za štyri roky, preskúma schválený územný plán zóny, či nie je potrebné obstarať jeho zmeny a doplnky alebo nový územný plán zóny. Správu o stave územného plánu zóny a jeho realizácii obec prerokuje a požiada dotknuté orgány o vyjadrenie k nej a to v lehote najmenej 14 dní od prerokovania. Ak sa dotknuté orgány nevyjadria v lehote určenej obcou, predpokladá sa, že k správe nemajú pripomienky. Na neskôr uplatnené stanoviská sa neprihliada. Správa o stave územného plánu zóny môže byť podkladom pre rozhodnutie o zmenách a doplnkoch územného plánu zóny alebo o obstaraní nového územného plánu zóny. 
	(3) Ak obec rozhodne o zmenách a doplnkoch územného plánu zóny, schváli aj smernicu pre zmeny a doplnky. 
(4) Pri obstarávaní zmien a doplnkov územného plánu zóny sa postupuje primerane podľa ustanovení § 57 až 63. Zmeny a doplnky územného plánu zóny možno obstarať len dvakrát ročne.

Druhý diel
Územnoplánovacie podklady

§ 65
Úvodné ustanovenie

(1)  Územnoplánovacími podkladmi sú
a) 	územnoplánovacia štúdia,
b) 	krajinná  štúdia,
c) 	územnotechnické podklady. 
	(2)  Územnoplánovacie podklady obsahujú textovú časť a grafickú časť a majú smerný charakter. Obstarané územnoplánovacie podklady sú verejnými listinami.

§ 66
Územnoplánovacia štúdia

      	(1) Územnoplánovacia štúdia navrhuje, overuje a posudzuje možnosti a podmienky zmien v území, možné riešenia vybraných problémov v území, ktoré môžu podstatne ovplyvniť alebo podmieniť priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia, alebo  územný rozvoj jednotlivých funkčných zložiek osídlenia.
        	(2) Územnoplánovaciu štúdiu obstaráva orgán územného plánovania, ak to ukladá územnoplánovacia dokumentácia alebo na  základe vlastného podnetu a  iného podnetu. V zadaní pre spracovanie územnoplánovacej štúdie obstarávateľ určí jej obsah, účel a rozsah riešeného územia. Spracovanie zadania zabezpečí obstarávateľ.
	(3) Po obstaraní územnoplánovacej štúdie obstarávateľ oznámi ministerstvu do jedného mesiaca údaje o územnoplánovacej štúdii pre informačný systém územného plánovania.

§ 67
Krajinná štúdia

    	(1) Krajinná štúdia rieši osobitné podmienky ochrany a využitia krajiny, najmä v chránených územiach, v environmentálne značne zaťažených územiach) alebo v územiach s pozoruhodným alebo narušeným typom krajiny1), navrhuje a overuje optimálne priestorové usporiadanie a funkčné využívanie krajiny a prírodných zdrojov.
(2) Krajinnú štúdiu obstaráva krajský úrad životného prostredia v spolupráci s krajskými lesnými úradmi a krajskými pozemkovými úradmi, najmä pre územia vyžadujúce si osobitný režim starostlivosti o krajinu a ak je potrebné navrhovať integrované opatrenia ochrany a tvorby krajiny. Je podkladom pre stanoviská orgánov ochrany životného prostredia. Krajinná štúdia sa obstaráva na základe zadania, ktoré stanoví jej obsah a riešené územie. Zadanie spracuje obstarávateľ.
(3) Po obstaraní krajinnej štúdie obstarávateľ oznámi ministerstvu do jedného mesiaca údaje o územnoplánovacej štúdii pre informačný systém územného plánovania.

§ 68
Územnotechnické podklady

        	(1) Územnotechnické podklady charakterizujú a hodnotia stav a vývoj v území. Obsahujú súbor údajov o aktuálnom stave využívania územia o jeho urbanistických a architektonických hodnotách, o možnostiach jeho ďalšieho využitia, o obmedzeniach využitia územia z dôvodu ochrany verejných záujmov v území, ktoré vyplývajú zo zákona,  alebo ktoré vyplývajú z vlastností územia a zámerov na uskutočnenie zmien v území. 

      	(2) Územnotechnické podklady sa používajú vždy na spracovanie zadania územnoplánovacej dokumentácie, vypracovanie konceptu územnoplánovacej dokumentácie, zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie alebo na zistenie potreby zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie ako podklad pre správu o stave územnoplánovacej dokumentácie. 

§ 69
Obstarávanie územnotechnických podkladov
	
	(1) Orgán územného plánovania obstaráva územnotechnické podklady v rozsahu potrebnom pre obstaranie územnoplánovacej dokumentácie. 	
     		(2) Územnotechnické podklady sa obstarávajú na základe prieskumu územia a na základe údajov o území. Údaje o území sú informácie o území, o právach, povinnostiach a obmedzeniach, ktoré vznikli najmä na základe zákonov a údaje o zámeroch na uskutočnenie zmien v území. Údaje o území sa viažu k určitej časti územia, napríklad k ploche, k pozemku, k stavbe alebo k prírodnému útvaru.
    		(3) Údaje o území poskytne obstarávateľovi dotknutý orgán alebo ním zriadená právnická osoba a vlastník infraštruktúry bezodkladne po ich spracovaní, pričom zodpovedá za ich aktuálnosť, úplnosť a správnosť. Vlastník infraštruktúry poskytuje obstarávateľovi grafické vyhotovenie polohopisnej situácie infraštruktúry. Údaje o území môže obstarávateľ použiť  na vypracovanie územnoplánovacej dokumentácie a jej zmien a doplnkov alebo územnoplánovacích podkladov a ich aktualizácie.
    		(4) Dotknutý orgán alebo ním zriadená právnická osoba a vlastník infraštruktúry môže požadovať od obstarávateľa úhradu nevyhnutných nákladov na poskytnutie údajov o území, najviac však do výšky nákladov na vyhotovenie kópie a úhradu nákladov na ich doručenie obstarávateľovi.
(5) Obec oznámi do jedného mesiaca obstaranie územnotechnických podkladov alebo ich aktualizácie ministerstvu prostredníctvom príslušného krajského stavebného úradu. Vyšší územný celok oznámi do jedného mesiaca obstaranie územnotechnických podkladov alebo ich aktualizácie ministerstvu.

§ 70
Aktualizácia územnotechnických podkladov

(1) Obstarávateľ územnotechnických podkladov ich priebežne dopĺňa na základe zistenia nových údajov o území a na základe prieskumu územia. Najmenej raz za štyri roky obstará aktualizáciu územnotechnických podkladov.
(2) Obstarávateľ doručí návrh aktualizácie dotknutým orgánom alebo nimi zriadenej právnickej osobe a vlastníkom infraštruktúry a požiada ich, aby potvrdili správnosť, úplnosť a aktuálnosť územnotechnických podkladov v lehote do 30 dní odo dňa doručenia. Ak sa v tejto lehote dotknutý orgán alebo ním zriadená právnická osoba alebo vlastník infraštruktúry nevyjadrí, predpokladá sa, že potvrdil správnosť, úplnosť a aktuálnosť údajov o území.
(3) Obstarávateľ upraví územnotechnické podklady podľa pripomienok dotknutých orgánov a vlastníkov infraštruktúry. Obec oznámi do jedného mesiaca obstaranie aktualizácie územnotechnických podkladov ministerstvu prostredníctvom príslušného krajského stavebného úradu. Vyšší územný celok oznámi do jedného mesiaca obstaranie aktualizácie územnotechnických podkladov ministerstvu. 

Tretí diel
Územné rozhodnutie

§ 71
Druhy územných rozhodnutí

           (1) Umiestňovať stavby, meniť využitie územia a chrániť dôležité záujmy v území možno len na základe územného plánu zóny, územného rozhodnutia alebo územného súhlasu, ak tento zákon neustanovuje inak. 
      	(2) Územným rozhodnutím je rozhodnutie o
a) 	umiestnení stavby, 
b) 	zmene využitia územia,
c) 	ochrannom pásme,
d) 	stavebnej uzávere,
e) 	zmene stavby.
      	(3) Územným zámerom je návrh na umiestnenie stavby alebo  zmeny stavby, ak ide o nadstavby a prístavby, návrh na zmenu  umiestnenia stavby,  návrh zmeny vplyvu stavby na využitie územia, návrh na zmenu využívania územia, na  určenie ochranného pásma alebo stavebnej uzávery, z ktorého sú zrejmé najmä jeho predpokladané vplyvy na územie a nároky na dopravnú infraštruktúru a na technickú infraštruktúru.
           	(4) Územným súhlasom je písomný súhlas s  územným zámerom, ktorý nevyžaduje územné rozhodnutie. Územný súhlas nie je rozhodnutím podľa všeobecného predpisu o správnom konaní a nemožno sa proti nemu odvolať.
      	(5) Územné rozhodnutie alebo územný súhlas sa nevydáva pre územie, pre ktoré je schválený územný plán zóny, a to v rozsahu v akom územný plán zóny nahrádza príslušné rozhodnutia.
(6) Ak má obec územný plán obce a ak sú podmienky v území jednoznačné, možno územné konanie o umiestnení stavby spojiť so stavebným konaním.
     	 (7) Vydanie územného súhlasu možno spojiť s vydaním stavebného súhlasu. To sa nevzťahuje na stavby povoľované špeciálnym stavebným úradom, vojenským  stavebným úradom a inými stavebnými úradmi.

§ 72
Rozhodnutie o umiestnení stavby

	(1) Rozhodnutím o umiestnení stavby sa určuje stavebný pozemok, umiestňuje sa stavba na ňom, určujú sa podmienky  umiestnenia stavby, určuje sa druh a účel umiestňovanej stavby a jej napojenie na dopravnú infraštruktúru a technickú infraštruktúru, požiadavky na vypracovanie projektovej dokumentácie potrebnej na povolenie stavby a čas platnosti rozhodnutia. Umiestnenie stavby vyznačí stavebný úrad v grafickej prílohe rozhodnutia o umiestnení stavby.
(2) V podmienkach na umiestnenie stavby sa určia požiadavky
a) na zabezpečenie súladu urbanistického riešenia a architektonického riešenia stavby s okolitým prostredím, najmä na výškové a polohové umiestnenie stavby vrátane odstupov od hraníc pozemku a od susedných stavieb, na výšku stavby, na prístup k stavbe, na užívanie stavby osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, na napojenie stavby na dopravnú infraštruktúru a technickú infraštruktúru, na podiel zastavanej plochy a nezastavanej plochy stavebného pozemku vrátane požiadaviek na úpravu jeho nezastavaných plôch,
b)  	na zabezpečenie starostlivosti o životné prostredie s osobitným zreteľom na obytné prostredie, na zdravé životné podmienky a na ochranu prírody a krajiny,
c) 	vyplývajúce z chránených území alebo ochranných pásiem alebo z ich blízkosti,
d)  vyplývajúce zo stanovísk dotknutých orgánov.
  	(3)  Rozhodnutie o umiestnení stavby ani územný súhlas sa nevyžaduje pre  
a)   verejné telefónne automaty vrátane ich pripojenia na elektronickú komunikačnú  sieť,
b)	rozvody elektronických komunikačných sietí a zvody antén, ktoré sú umiestňované v uzavretých priestoroch stavieb,
   c) 	zariadenia na povrchu terénu pre zvod, rozvod alebo odvod vody na poľnohospodárskej pôde alebo na lesných pozemkoch,
d) 	vjazdy z pozemných komunikácií na susedné pozemky do dĺžky  30m, 
e) 	banské diela a banské stavby pod povrchom a stavby v povrchových lomoch a skrývkach, ktoré podliehajú povoľovaniu  a dozoru orgánov štátnej banskej správy,  ako aj sklady výbušnín pri banskej činnosti, okrem stavieb uránového priemyslu,
f) 	sirény vrátane podporných konštrukcií a nevyhnutného zariadenia do 1,5 m celkovej výšky,             
g)	signálne veže, pyramídy a signály na zememeračské účely,                     
h)	informačné značky a oznamy na pozemných komunikáciách,
i) 	informačné, propagačné a reklamné zariadenia  do celkovej plochy 1,5 m2,
j) 	stožiare na vlajky a zástavy do 8 m výšky,          
k) 	konštrukcie sadov, chmeľníc a vinohradov,
l) 	oporné múry do 1,5 m výšky, ktoré nemajú spoločnú hranicu s verejnou komunikáciou a verejným priestranstvom,
m)  brány a rampy, 
n) 	odstavné plochy pre bicykle,
o) 	prenosné stavby, prenosné zariadenia a prenosné dočasné konštrukcie, ktorých doba umiestnenia na pozemku alebo stavbe nepresiahne 90 dní, najmä:
1. 	predajné stánky a krátkodobé prenosné zariadenia, dočasné konštrukcie a zariadenia na slávnostnú výzdobu a osvetlenie budov,  
2. 	scénické stavby pre film, divadlo a televíziu, cirkusové stany a prenosné dočasné haly pre najviac 200 osôb, prenosné dočasné konštrukcie a lešenia,
3. 	obytné prívesy, stany, prenosné montované budovy na turistiku  umiestnené na pozemku určenom na tento účel,
4. 	sezónne prekrytia bazénov a otvorených športovísk,
p) stavebné úpravy a udržiavacie práce.
(4) Ustanovenie odseku 3 okrem písmena p) sa nevzťahuje na stavby a zariadenia umiestňované
a) 	v ochrannom pásme vodárenských zdrojov)  okrem stavieb a zariadení  uvedených v odseku 3 písmene j) a k) ,
b)	v pamiatkovom území),
c) v chránených územiach a ich ochranných pásmach za hranicou zastavaného územia okrem stavieb a zariadení uvedených v odseku 3 písmenách a), g), i), a  k).
(5) Ak stavby uvedené v odseku 3 vyžadujú uskutočnenie terénnych úprav alebo zemných prác, je stavebník povinný zabezpečiť si informácie o existujúcich stavbách technickej infraštruktúry a zabezpečiť ich ochranu.

§ 73
Rozhodnutie o zmene využitia územia
 
(1) Rozhodnutím o zmene využitia územia sa určuje nový účel využitia územia a určujú sa podmienky jeho využitia. Veľkosť územia a jeho využitie sa vyznačí v grafickej prílohe rozhodnutia o zmene využitia územia.
(2) V podmienkach nového využitia územia sa určí najmä spôsob, akým sa má územie upraviť, usporiadať, zalesniť, odvodniť, pripojiť na dopravnú infraštruktúru a na technickú infraštruktúru, spôsob zabezpečenia požiadaviek vyplývajúcich z blízkosti chránených území a zo stanovísk dotknutých orgánov a určenia požiadaviek na ochranu existujúcich stavieb, zelene a archeologických nálezísk.
    	(3) Rozhodnutie o zmene využitia územia je potrebné pre 
a) 	terénne úpravy, ktorými sa podstatne mení územný systém ekologickej stability, vzhľad prostredia alebo odtokové pomery, najmä terénne úpravy, násypy a výkopy nad 1,5 m výšky alebo hĺbky, ktoré hraničia s verejnými komunikáciami,
b) 	zmeny druhu využitia pozemku nad 300 m2 výmery, najmä  zriadenie, zrušenie a úpravy verejných sadov, parkov, okrasných záhrad a inej zelene, viníc, chmeľníc a lesov, ak nie sú určené projektom pozemkových úprav alebo iným rozhodnutím alebo opatrením),
c) 	zriadenie a zrušenie športovísk,
d) 	skládky odpadov,
e) 	zriadenie a zrušenie verejných trhovísk a predajných, manipulačných, odstavných a skladovacích plôch nad 200 m2  plochy,
f) 	zriadenie a zrušenie cintorínov,
g) 	delenie a sceľovanie pozemkov, ak podmienky nie sú určené projektom pozemkových úprav alebo iným rozhodnutím alebo opatrením,
h) 	dobývacie ložiská nevyhradených nerastov,
i) 	určenie a zmenu dobývacieho priestoru),
j)  zmeny využitia územia, ktoré je pamiatkovým územím, chráneným územím alebo jeho ochranným pásmom. 
(4) Ak sa má na pozemku, ktorého sa rozhodovanie týka, uskutočniť aj stavba, ktorej umiestnenie vyžaduje rozhodnutie o umiestnení stavby,  konanie o využití územia sa zlúči s konaním o umiestnení stavby.

§  74
Rozhodnutie o ochrannom pásme

(1) Rozhodnutím o ochrannom pásme sa určujú podmienky ochrany územia, stavby, zariadenia alebo pozemku z dôvodu jeho ochrany pred negatívnymi vplyvmi okolia alebo sa chráni okolie stavby pred negatívnymi účinkami, ktoré sama spôsobuje. Veľkosť územia a hranice ochranného pásma sa vyznačia v grafickej prílohe rozhodnutia o ochrannom pásme.
(2) Podmienkami ochrany územia je najmä určenie spôsobu ochrany stavby, spôsob uskutočňovania a užívania stavby alebo zákaz alebo obmedzenie výstavby, terénnych úprav, ťažobných prác, prevádzky vysokofrekvenčných prístrojov, výsadby stromov, postreku stromov a hnojenia pôdy.
 (3) Ak zanikne účel, na základe ktorého  bolo rozhodnuté o ochrannom pásme, alebo ak ochranu územia  ustanovuje  územný plán zóny, stavebný úrad zruší rozhodnutie aj bez návrhu; ak bolo rozhodnutím zriadené vecné bremeno zapísané v katastri nehnuteľností, podá návrh na zápis zmeny po zrušení rozhodnutia alebo po uplynutí času, na ktorý bola obmedzená jeho platnosť.

§  75
Rozhodnutie o stavebnej uzávere

(1) Rozhodnutím o stavebnej uzávere sa vymedzuje územie, na ktorom sa dočasne zakazuje alebo obmedzuje stavebná činnosť, ktorá by mohla sťažiť alebo znemožniť budúce využívanie územia alebo jeho organizáciu podľa pripravovaného územného plánu, ak je schválené jeho zadanie. Rozhodnutie o stavebnej uzávere určuje trvanie stavebnej uzávery a podmienky, za ktorých možno udeliť výnimku zo zákazu alebo obmedzenia stavebnej uzávery. Veľkosť a hranice územia na ktorom sa vyhlasuje stavebná uzávera, sa vyznačí v grafickej prílohe rozhodnutia o stavebnej uzávere.
	(2) Rozhodnutím o stavebnej uzávere nemožno zakázať ani obmedziť vykonávanie   udržiavacích prác na stavbe. 
     	(3) Ak pominul dôvod, pre ktorý bola vyhlásená stavebná uzávera, najmä ak územie rieši schválený územný plán zóny, stavebný úrad zruší rozhodnutie aj bez návrhu; ak bolo rozhodnutím zriadené vecné bremeno zapísané v katastri nehnuteľností, stavebný úrad bezodkladne podá návrh na zápis zmeny po zrušení rozhodnutia alebo po uplynutí času, na ktorý bola obmedzená jeho platnosť.

§ 76
Rozhodnutie o zmene stavby 

      	(1) Rozhodnutím o zmene stavby sa určujú podmienky pre požadovanú zmenu stavby, zmenu jej nového využitia alebo podmienky upravujúce vplyv stavby na životné prostredie a nároky na dopravnú infraštruktúru a na  technickú infraštruktúru, primerane podľa § 72 ods.1 a 2.      
		(2) Rozhodnutie o zmene stavby sa vyžaduje na nadstavbu alebo prístavbu dokončenej stavby, okrem stavieb uvedených v § 72 ods. 3,  pri zmenách,  ktoré podstatne menia vplyv stavby a jej nároky  na okolie.
		(3) Stavebný úrad zlúči konanie o zmene stavby  s konaním o zmene v užívaní stavby podľa § 143 ak sa mení spôsob a účel užívania stavby; to sa  nevzťahuje na zmenu stavby povoľovanú špeciálnym stavebným úradom, vojenským stavebným úradom a iným stavebným úradom a  stavbu, ktorá podlieha posudzovaniu vplyvov na životné prostredie.
       	
§ 77
Príslušnosť na územné konanie 

(1) Na územné konanie a na vydanie územného súhlasu je príslušný stavebný úrad. 
            (2) Ak je na územné konanie, v ktorom sa  rozhoduje o využití územia alebo o ochrannom pásme, príslušný iný orgán verejnej správy), rozhoduje tento orgán po dohode  so stavebným úradom.

§ 78
Začatie územného konania 

Územné konanie sa začína na písomný návrh navrhovateľa alebo z podnetu stavebného úradu. Stavebný úrad oznámi jeho začatie účastníkom konania a dotknutým orgánom.

§ 79
Účastníci územného konania
(1) Účastníkom územného konania je
a) 	navrhovateľ,
b) 	vlastník pozemku alebo stavby, na ktorých  má byť uskutočnený územný zámer,
c) 	vlastník susedného pozemku a vlastník susednej stavby, 
d) 	zainteresovaná verejnosť),
e)  obec, na území ktorej má byť navrhovaný zámer uskutočnený, ak nie je príslušným stavebným úradom.
      	(2) Účastníkom územného konania nie je nájomca bytu, nebytového priestoru a pozemku a vlastník pozemku, ktorý zo zákona je zaťažený vecným bremenom v prospech existujúceho bytového domu.
(3 )  Zainteresovaná verejnosť môže v územnom konaní uplatňovať námietky, len v časti, v ktorej je prejednávaným zámerom dotknutý verejný záujem, ktorého ochranou sa podľa osobitného zákona  zaoberá. 
(4) Obec uplatňuje v územnom konaní námietky na ochranu záujmov obce a záujmov občanov obce. 

§ 80
 Návrh na začatie územného konania

(1) Návrh na začatie územného konania obsahuje 
a) 	identifikačné údaje o navrhovateľovi, 
b) 	zoznam známych účastníkov konania, 
c) 	územný zámer, 
d)	identifikačné údaje pozemkov a stavieb, ktorých sa územné rozhodnutie týka,
e) 	identifikačné údaje susedných pozemkov a susedných stavieb.
f)   údaje o vlastníckom práve k pozemku alebo stavbe alebo inom práve, z ktorého vyplýva právo uskutočniť stavbu, alebo poukázanie na právo vyplývajúce z osobitného zákona.	  
   (2) K návrhu podľa odseku 1 priloží
a) 	dokumentáciu územného zámeru, 
b) 	výkres súčasného stavu územia na podklade katastrálnej mapy so zakreslením predmetu územného rozhodnutia; ak ide o líniovú stavbu so zakreslením predmetu územného rozhodnutia na mapovom podklade,
c) 	doklady preukazujúce vlastnícke právo k pozemku alebo stavbe, alebo iné doklady, z ktorých   vyplýva právo uskutočniť stavbu, alebo poukázanie na právo vyplývajúce z osobitného zákona,
d)	rozhodnutia a stanoviská dotknutých orgánov, ktoré navrhovateľ je povinný zabezpečiť podľa osobitných zákonov a údaje o  splnení nimi určených podmienok.
       	(3) Ak navrhovateľ nepreukáže vlastnícke právo k pozemku alebo stavbe, alebo iné právo, z ktorého   vyplýva právo uskutočniť stavbu, ani sa naň nevzťahuje právo vyplývajúce z osobitného zákona a  pozemok nemožno na navrhovaný účel vyvlastniť, predloží súhlas vlastníka pozemku, z  ktorého vyplýva právo uskutočniť stavbu. 
(4) Dokumentácia územného zámeru obsahuje základné údaje o území, o stavebnom pozemku, o navrhovanej stavbe, prípadne o jej zmene, o účele stavby, o účele  navrhovanej činnosti, urbanistické riešenie, architektonické riešenie stavby, predpokladané vplyvy na územie, napojenie na dopravnú infraštruktúru a na technickú infraštruktúru a grafickú prílohu dokumentujúcu návrh vzťahov k okoliu stavby alebo činnosti.

§ 81
Zastavenie územného konania

 (1) Stavebný úrad zastaví územné konanie ak 
a)   navrhovateľ  vzal svoj návrh späť,  
b)  sa začalo s uskutočnením stavby alebo s využitím územia pred právoplatnosťou územného rozhodnutia,
c) ak bol návrh na začatie územného konania podaný po začatí prerokovania návrhu územného plánu obce alebo návrhu územného plánu zóny alebo ak obec podala návrh na rozhodnutie o stavebnej uzávere.  
(2) Na zastavenie konania podľa odseku 1 nie je potrebný súhlas ostatných účastníkov konania.

§ 82
Podklad územného rozhodnutia
    
     	(1) Podkladom pre územné rozhodnutie je územný plán obce alebo územný plán zóny. Ak pre územie v obci s počtom do 1000 obyvateľov nebol vypracovaný územný plán obce alebo územný plán zóny,  podkladom pre územné rozhodnutie sú územnotechnické podklady alebo územnoplánovacia štúdia. V rozsahu nevyhnutnom pre územné rozhodnutie stavebný úrad zabezpečí aj iné podklady, vrátane stanoviska orgánu územného plánovania a skutočnosti zistené vlastným prieskumom alebo zistené miestnym zisťovaním.
       	(2) V územnom konaní sa preskúmava a posudzuje územný zámer z hľadiska
a) 	jeho súladu s podkladmi podľa odseku 1 a s predchádzajúcimi rozhodnutiami o území,
b) 	charakteru územia a súladu s požiadavkami  na ochranu urbanistických a architektonických  hodnôt v území, s požiadavkami na ochranu obytného prostredia a s požiadavkami na ochranu zelene, 
c) 	starostlivosti o životné prostredie, dôsledkov navrhovanej stavby alebo činnosti v území a vhodnosti geologických pomerov,
d) 	nárokov na dopravnú infraštruktúru a na kapacity technickej infraštruktúry,
e) 	súladu so všeobecnými požiadavkami na využitie územia,  vrátane požiadaviek na bezbariérový prístup a možnosť bezpečného pohybu osôb s obmedzenou schopnosťou  pohybu alebo orientácie,  
f) 	požiadaviek na ochranu zdravia, požiadaviek radiačnej ochrany, na zabezpečenie preslnenia, protipožiarnej bezpečnosti a požiadaviek bezpečnosti práce a hodnotenia vplyvu technických zariadení na územie, 
g) 	požiadaviek ochrany prírody, ochrany a tvorby krajiny, ochrany a racionálneho využívania prírodných zdrojov, starostlivosti o národné kultúrne pamiatky, pamiatkové územia a archeologické náleziská, ochrany poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov, ak ich posúdenie nepatrí dotknutým orgánom,
h) 	požiadaviek jadrovej bezpečnosti, ak sa v  území nachádza jadrové zariadenie alebo existuje zámer umiestniť v danom území jadrové zariadenie.
      	(3) Stavebný úrad návrh na vydanie územného rozhodnutia zamietne, ak sa na základe výsledkov územného konania  preukáže, že nemožno dodržať podmienky podľa odsekov 1 a 2, a ak by neboli rešpektované práva a právom chránené záujmy vlastníkov susedných pozemkov a susedných stavieb. 

§ 83
Spôsoby územného konania

 Územné konanie možno uskutočniť ako
a) 	územné konanie s verejným prerokovaním,
b) 	územné konanie bez verejného prerokovania alebo
c) 	zjednodušené územné konanie. 

§ 84
Územné konanie s verejným prerokovaním

(1)	Územné konanie s verejným prerokovaním sa uskutočňuje v obci s počtom menším ako 1000 obyvateľov, ak pre územie nie je schválený územný plán obce alebo územný plán zóny  a územný zámer podľa § 71 ods. 3 je v zastavanom území. 
(2) Stavebný úrad oznámi začatie územného konania do sedem dní odo dňa, keď je návrh úplný. Oznámenie o začatí územného konania stavebný úrad zverejní na úradnej tabuli na dobu 15 dní a na internetovej stránke obce. Bezodkladne po zverejnení oznámenia o začatí územného konania navrhovateľ zabezpečí vystavenie informácie o územnom zámere na verejne prístupnom mieste pri stavbe alebo pozemku, na ktorom sa má zámer uskutočniť, a to do času ústneho pojednávania. V oznámení o začatí územného konania stavebný úrad oznámi aj miesto a čas verejného prerokovania.
(3) Stavebný úrad sprístupní návrh s územným zámerom a dokumentáciou vrátane grafickej prílohy a oznámi miesto a čas, kde sa možno s nimi oboznámiť. 
(4) Oznámenie o začatí územného konania stavebný úrad doručí účastníkom konania do vlastných rúk a dotknutým orgánom jednotlivo, okrem tých, ktoré v stanovisku v procese posudzovania vplyvov na životné prostredie podľa osobitných predpisov uviedli, že ich stanoviskom sa nahrádza stanovisko k posudzovanému zámeru v konaní podľa tohto zákona.  
(5) Stavebný úrad v oznámení o začatí územného konania určí termín ústneho pojednávania a upozorní účastníkov územného konania,  že písomné námietky a pripomienky k územnému zámeru môžu uplatniť najneskôr pri ústnom pojednávaní, inak  sa na ne neprihliadne. Ústne pojednávanie sa nesmie zvolať v lehote kratšej ako 15 dní odo dňa zverejnenia oznámenia. 
(6) Lehota na vydanie stanoviska dotknutého orgánu je 30 dní; ak ide o stavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá je 7 dní, ak osobitný zákon neustanovuje inak. Ak dotknutý orgán neoznámi svoje stanovisko k povoľovanej stavbe v tejto lehote, má sa za to, že so stavbou z hľadiska ním sledovaných záujmov súhlasí.
 (7) Začatie územného konania o umiestnení líniovej stavby a stavby s počtom účastníkov konania väčším ako 50, ako aj o zmene využitia územia, o ochrannom pásme, ak sa týka rozsiahleho územia, oznámi stavebný úrad účastníkom územného konania doručením verejnou vyhláškou. Stavebný úrad umiestni verejnú vyhlášku aj na každej susediacej bytovej budove.

§ 85
Územné konanie bez verejného prerokovania

(1) Územné konanie bez verejného prerokovania sa uskutočňuje, ak je pre územie schválený územný plán obce. 
(2) Stavebný úrad oznámi dotknutým orgánom a známym účastníkom konania začatie územného konania do sedem dní odo dňa, keď je návrh úplný. V oznámení určí termín ústneho pojednávania a miestnej obhliadky na deň najskôr po uplynutí  15 dní od oznámenia začatia konania a uvedie miesto, kde sa možno s územným zámerom podrobnejšie oboznámiť. Stavebný úrad v oznámení upozorní účastníkov konania, že námietky môžu uplatniť najneskôr na ústnom pojednávaní; na neskôr podané námietky a pripomienky sa  neprihliada. Stavebný úrad zverejní obsah územného zámeru na svojej internetovej stránke.
(3) Oznámenie o začatí konania stavebný úrad doručí účastníkom konania do vlastných rúk a jednotlivo dotknutým orgánom okrem tých, ktoré v stanovisku v procese posudzovania vplyvov na životné prostredie uviedli, že ich stanoviskom sa nahrádza stanovisko k posudzovanému zámeru v konaní podľa tohto zákona. 
(4) Lehota na vydanie stanoviska dotknutého orgánu je 30 dní; ak ide o stavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá je 7 dní, ak osobitný zákon neustanovuje inak. Ak dotknutý orgán neoznámi svoje stanovisko k povoľovanej stavbe v tejto lehote, má sa za to, že so stavbou z hľadiska ním sledovaných záujmov súhlasí.
(5) Začatie územného konania o umiestnení líniovej stavby a stavby s počtom účastníkov konania väčším ako 50, ako aj o zmene využitia územia, o ochrannom pásme, ak sa týka rozsiahleho územia, oznámi stavebný úrad účastníkom územného konania doručením verejnou vyhláškou. Stavebný úrad umiestni verejnú vyhlášku aj na každej susediacej bytovej budove.

§  86
Zjednodušené územné konanie
  
      	(1) Zjednodušené územné konanie sa uskutočňuje, ak 
a) 	pre územie je schválený územný plán obce,
b)  	územný zámer  je v zastavanom území.
c)  	návrh má  náležitosti podľa § 80 a 
d)   stanoviská ostatných účastníkov územného konania sú súhlasné.
      	(2) Stavebný úrad do siedmich pracovných dní odo dňa doručenia návrhu preskúma jeho úplnosť; ak návrh nespĺňa podmienky podľa odseku 1 písomne oznámi navrhovateľovi, že jeho návrh prerokuje v územnom konaní podľa § 84 alebo § 85.
     	(3) Ak návrh spĺňa podmienky podľa odseku 1, stavebný úrad pripraví návrh výroku rozhodnutia v rozsahu podaného návrhu a v lehote 21 dní odo dňa začatia konania ho spolu s grafickou prílohou v mierke katastrálnej mapy zverejní na internetovej stránke a na úradnej tabuli. Navrhovateľovi, ostatným účastníkom územného konania a dotknutým orgánom sa návrh výroku rozhodnutia doručí písomne.
    	(4) Účastníci územného konania môžu svoje námietky k obsahu územného zámeru podať písomne v lehote 15 dní odo dňa doručenia návrhu výroku rozhodnutia. 
(5) Lehota na vydanie stanoviska dotknutého orgánu je 30 dní; ak ide o stavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá je 7 dní, ak osobitný zákon neustanovuje inak. Ak dotknutý orgán neoznámi svoje stanovisko k povoľovanej stavbe v tejto lehote, má sa za to, že so stavbou z hľadiska ním sledovaných záujmov súhlasí.
(6) Ak neboli v lehotách podľa odsekov 4 a 5  uplatnené námietky účastníkov územného konania ani pripomienky dotknutých orgánov, návrh výroku územného rozhodnutia sa stáva rozhodnutím, ktorým sa vyhovelo navrhovateľovi v plnom rozsahu a stavebný úrad to vyznačí v spise. 
    	(7) Stavebný úrad doručí navrhovateľovi územné rozhodnutie písomne. 
 
§ 87
Územné rozhodnutie

	(1) V územnom rozhodnutí stavebný úrad vymedzí územie na navrhovaný účel a určí
a) 	podmienky, ktorými sa zabezpečia verejné záujmy v území, najmä z hľadiska
súladu s účelom a úlohami územného plánovania, zachovania architektonických a urbanistických hodnôt v území, starostlivosti o životné prostredie, obytné prostredie a  záujmov chránených osobitnými predpismi,
b) 	podmienky pre vecnú a časovú koordinácia jednotlivých stavieb a iných opatrení v území,
c) 	podmienky pre ďalšiu prípravu a uskutočnenie územného zámeru, najmä pre projektovú dokumentáciu stavby,
d) 	čas jeho platnosti.
(2) Stavebný úrad v územnom rozhodnutí rozhodne o námietkach účastníkov územného konania a uvedie ako sa vyrovnal s pripomienkami verejnosti. 
	(3) Stavebný úrad k územnému rozhodnutiu pripojí overenú grafickú prílohu súčasťou ktorej je overený  situačný  výkres  so zakreslením predmetu územného rozhodnutia na podklade katastrálnej mapy, ak ide o líniovú stavbu so zakreslením predmetu územného rozhodnutia  na mapovom podklade. 

§ 88
Platnosť územného rozhodnutia
	(1) Územné rozhodnutie o umiestnení stavby a rozhodnutie o zmene využitia územia platí dva roky odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť, ak stavebný úrad neurčil v územnom rozhodnutí čas platnosti územného rozhodnutia inak. Územné rozhodnutie o umiestnení verejnoprospešnej  stavby platí tri roky odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť.  
	(2) Čas platnosti územného rozhodnutia o ochrannom pásme určí stavebný úrad. Ak sa platnosť územného rozhodnutia o ochrannom pásme nedá vopred časovo obmedziť, stavebný úrad rozhodne o skončení jeho platnosti bezodkladne po tom, čo zanikol účel, na ktorý bolo vydané.
	(3) Rozhodnutie o stavebnej uzávere možno vydať iba na nevyhnutne potrebný čas, najviac však na päť rokov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o stavebnej uzávere.
      	(4) Územné rozhodnutie nestráca platnosť, ak sa počas jeho platnosti  začalo s využívaním územia na povolený účel alebo ak sa začalo  stavebné konanie alebo iné konanie nadväzujúce na územné rozhodnutie.
     	(5) Stavebný úrad môže na základe žiadosti podanej pred uplynutím lehoty platnosti predĺžiť dobu platnosti územného rozhodnutia. 
(6) Územné rozhodnutie platí aj pre právnych nástupcov účastníkov územného konania. 
		
§ 89
Zmena územného rozhodnutia

(1) Stavebný úrad môže na návrh  navrhovateľa nahradiť územné rozhodnutie, ktoré je právoplatné, novým územným rozhodnutím, ak to umožňuje územnoplánovacia dokumentácia alebo iné podklady pre územné rozhodnutie alebo podmienky v území. Za rovnakých okolností môže stavebný úrad nahradiť územné rozhodnutie, ktoré vydal z vlastného podnetu. Stavebný úrad uskutoční územné konanie v rozsahu návrhu na zmenu územného rozhodnutia.
(2) Stavebný úrad môže v odôvodnených prípadoch zmenou rozhodnutia o ochrannom pásme alebo rozhodnutia o stavebnej uzávere  povoliť výnimku zo stavebného zákazu alebo z obmedzenia niektorých činností v území na návrh toho, pre koho z neho vyplýva povinnosť alebo na návrh dotknutého orgánu. 
(3) Pri zmene územného rozhodnutia stavebný úrad postupuje primerane podľa ustanovení o územnom konaní.
	
§ 90
Oznámenie územného rozhodnutia

(1) Stavebný úrad oznamuje účastníkom konania  územné rozhodnutie doručením jeho písomného vyhotovenia.
(2) Ak bolo začatie územného konania oznámené verejnou vyhláškou rovnakým spôsobom sa oznámi aj územné rozhodnutie. Doručenie sa uskutoční vyvesením územného rozhodnutia na 15 dní na úradnej tabuli. Posledný deň tejto lehoty je dňom doručenia. 

Územný súhlas
§ 91

	(1) Územný súhlas postačí na  umiestnenie stavby alebo na využitie územia v zastavanom území, ak sa pomery v území podstatne nezmenia a územný zámer nevyžaduje nové nároky na dopravnú infraštruktúru a na technickú infraštruktúru,  ak ide o
a)	stavby, ich zmeny a terénne úpravy podľa prílohy č. 3 okrem písmena c) bodu 7 alebo podľa prílohy č. 4 okrem písmena a) bodov 1 a 2 a písmena d) bodu 6 a  okrem stavieb uvedených v § 72 ods. 3, 
b) 	stavby a ich zmeny umiestňované v uzavretých areáloch  existujúcich stavieb, ak sa nemení vplyv stavby na okolie,
c) 	pripojenia na verejné rozvodné siete, na vodovodný rad a na stokovú sieť verejnej kanalizácie, ktoré nepodliehajú povoleniu špeciálneho stavebného úradu.
	(2) Územný súhlas nie je možné vydať, ak
a)   územný zámer podlieha posúdeniu z hľadiska vplyvu na životné prostredie), 
b) 	územný zámer nie je v súlade s platnou územnoplánovacou dokumentáciou alebo s právoplatným rozhodnutím stavebného úradu,
c) 	stanoviská dotknutých orgánov obsahujú podmienky na dopracovanie územného zámeru,
d) 	ide o stavbu, na ktorej umiestnenie je potrebné územné rozhodnutie. 
	(3) Ak nie je možné vydať územný súhlas, stavebný úrad to písomne oznámi navrhovateľovi a vyzve ho, aby svoj návrh na vydanie územného súhlasu doplnil podľa § 80 s tým, že ho prerokuje v územnom konaní.
     (4) Navrhovaný územný zámer možno uskutočniť až po doručení územného súhlasu navrhovateľovi. Stavebný úrad k písomnému vyhotoveniu územného súhlasu pripojí overenú grafickú prílohu.

§ 92

	(1) Návrh  na vydanie územného súhlasu obsahuje
a) 	identifikačné údaje o navrhovateľovi,
b) 	územný zámer, 
c) 	údaje o predpokladaných účinkoch na územie,
d) 	údaje o jeho súlade s platnou územnoplánovacou dokumentáciou a so  všeobecnými požiadavkami na využitie územia, na ochranu životného prostredia a
e) 	čas predpokladaného uskutočnenia. 
	(2) Prílohou  návrhu podľa odseku 1 je 
a)	výpis z listu vlastníctva alebo iný doklad, ktorý navrhovateľa oprávňuje uskutočniť  požadovaný územný zámer, 
b) 	dokumentácia územného zámeru vrátane výkresu súčasného stavu územia na podklade katastrálnej mapy  so zakreslením predmetu územného zámeru v dvoch vyhotoveniach,
c) 	rozhodnutia a stanoviská dotknutých orgánov, ktoré navrhovateľ je povinný zabezpečiť podľa osobitných zákonov a údaje o  splnení nimi určených podmienok,
d) 	stanoviská vlastníkov susedných pozemkov a stavieb, ak môžu byť uskutočnením územného zámeru priamo dotknuté.
	(3) Územný súhlas platí jeden rok odo dňa jeho doručenia. Nestráca platnosť, ak sa počas jeho platnosti začalo s uskutočňovaním územného zámeru, ktorý nevyžadoval ohlásenie stavebného zámeru alebo stavebné povolenie, alebo ak bol ohlásený stavebný zámer alebo ak sa začalo stavebné konanie.
	(4) Lehota na vydanie územného súhlasu je 30 dní odo dňa doručenia návrhu stavebnému úradu. 

Štvrtý diel
Úpravy vzťahov v území

§ 93
Určenie  podmienok umiestňovania niektorých stavieb

(1) Ak obec nemá územný plán, môže všeobecne záväzným nariadením určiť podmienky umiestňovania stavieb v zastavanom území, ktorých umiestnenie nevyžaduje územné rozhodnutie o umiestnení stavby, ani územný súhlas. To sa nevzťahuje na stavby podľa § 72 ods. 3 písm.  f), g) a h). 
(2) Ak obec obstará územný plán zóny, všeobecne záväzným nariadením, ktorým vyhlasuje územný plán zóny, zruší všeobecne záväzné nariadenie, ktorým určila podmienky umiestňovania stavieb v zastavanom území podľa odseku 1. 

§ 94
Účely vyvlastnenia

Pozemky a stavby a práva k nim potrebné na uskutočnenie stavieb alebo opatrení vo verejnom záujme možno vyvlastniť alebo vlastnícke práva k pozemkom a stavbám obmedziť pre 
a)  	verejnoprospešnú stavbu a pozemok pre verejnoprospešný účel vymedzené v záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie, 
b)  	asanáciu územia vymedzenú v záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie obce,
c)  	vytvorenie podmienok pre nevyhnutný prístup k pozemku a stavbe.

ŠTVRTÁ  Č A S Ť

STAVEBNÝ  PORIADOK

Prvá hlava
PRÍPRAVA A USKUTOČŇOVANIE STAVBY

§ 95
Úvodné ustanovenie 

(1) Stavba musí byť navrhnutá, povolená a postavená tak, aby bola po celý čas životnosti v súlade so základnými požiadavkami na stavby, všeobecnými technickými požiadavkami na výstavbu vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie a aby bola zhotovená z vhodných stavebných výrobkov).
(2) Stavebník, projektant, generálny projektant, zhotoviteľ stavby, generálny zhotoviteľ stavby, stavbyvedúci, stavebný dozor a geodet a kartograf zúčastňujúci sa na príprave, uskutočňovaní a odstraňovaní stavby a jej zmien je v rámci svojej pôsobnosti zodpovedný za dodržanie všeobecne záväzných predpisov, rozhodnutí a opatrení stavebného úradu.

Prvý diel
Príprava stavby

§ 96
Základné požiadavky na stavby

(1) Základnými požiadavkami na stavby sú
a) 	mechanická odolnosť a stabilita,
b) 	protipožiarna bezpečnosť,
c)   ochrana zdravia a životného prostredia,
d) 	bezpečnosť pri užívaní,
e) 	ochrana pred hlukom a vibráciami,
f)	úspora energie a ochrana tepla stavby.
(2) Z hľadiska mechanickej odolnosti a stability musí byť stavba navrhnutá a postavená tak, aby účinky, ktoré budú na ňu pôsobiť v priebehu jej výstavby a počas jej užívania, nespôsobili
a) 	zrútenie celej stavby alebo jej časti,
b) 	neprípustnú deformáciu,
c) 	poškodenie častí stavby, zariadení alebo inštalácií v dôsledku deformácie nosnej konštrukcie stavby,
d) 	poškodenie stavby, ktoré je neúmerné pôvodnej príčine.
 (3) Z hľadiska protipožiarnej bezpečnosti stavba musí byť navrhnutá a postavená tak, aby pri požiari
a) 	bola zachovaná nosnosť a stabilita nosnej konštrukcie stavby po určený  čas,
b) 	bol obmedzený vznik a šírenie ohňa a dymu z ohniska požiaru v stavbe,
c) 	bola obmedzená možnosť rozšírenia požiaru z ohniska požiaru na susedné stavby,
d) 	mohli ľudia včas opustiť stavbu,
e) 	bola zaistená bezpečnosť hasičských jednotiek.
 (4) Z hľadiska ochrany zdravia a životného prostredia stavba musí byť navrhnutá a postavená tak, aby neohrozovala životné prostredie a hygienu alebo zdravie jej užívateľov a užívateľov susedných pozemkov a susedných stavieb najmä v dôsledku
a)  	vypúšťania znečisťujúcich látok,
b)  	prítomnosti nebezpečných látok alebo plynov v ovzduší,
c) 	emisie nebezpečného žiarenia,
d)	prieniku pôdneho radónu
e)  	znečistenia alebo poškodenia životného prostredia vrátane zamorenia vôd alebo pôdy,
f)  nedostatočného zneškodňovania odpadových vôd, dymu a nebezpečného odpadu alebo ostatného odpadu,
g)	výskytu vlhkosti v stavebných konštrukciách alebo na povrchoch vo vnútri stavby,
h)	nezabezpečenia zdravého vnútorného prostredia budov, najmä z hľadiska tepelného prostredia, osvetlenia, preslnenia, kvality vzduchu, vlhkosti a hluku.
(5) Z hľadiska bezpečnosti stavby pri jej užívaní vrátane prevádzky musí byť stavba navrhnutá a postavená tak, aby nevzniklo neprípustné nebezpečenstvo úrazu pošmyknutím, pádom, nárazom, porezaním, popálením, obarením, zásahom elektrického prúdu, výbuchom, pohybujúcim sa vozidlom alebo pádom uvoľnenej časti stavby.
 (6) Z hľadiska ochrany pred hlukom a vibráciami stavba musí byť navrhnutá a postavená tak, aby hluk a vibrácie vnímané užívateľmi stavby a užívateľmi susedných pozemkov a susedných stavieb neprekročili úroveň, ktorá ohrozuje ich zdravie, aby im umožnili spať, odpočívať a pracovať v uspokojivých podmienkach.
 (7) Z hľadiska úspory energie a ochrany tepla stavby a jej zariadenia na vykurovanie, ochladzovanie, vetranie a prípravu teplej vody musia byť navrhnuté, postavené a zhotovené tak, aby energia spotrebovaná na ich prevádzku bola čo najmenšia vzhľadom na klimatické podmienky, umiestnenie stavby a požiadavky jej užívateľov.
 (8) Životnosťou stavby je čas, počas ktorého ukazovatele úžitkových vlastností stavby zodpovedajú základným požiadavkám na stavby. Ak  sú ukazovatele úžitkových vlastností stavby uvedené v osobitnom zákone alebo v technických predpisoch, musí byť stavba navrhnutá, postavená a udržiavaná v súlade s nimi.
 
§  97
Všeobecné technické požiadavky na výstavbu

	Všeobecné technické požiadavky na výstavbu, vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, určujú požiadavky na územno-technické riešenie výstavby, požiadavky na stavebno-technické a účelové riešenie stavieb, podľa ktorých sú právnické osoby, fyzické osoby, orgány štátnej správy a územnej samosprávy povinné postupovať pri umiestňovaní, projektovaní, povoľovaní, uskutočňovaní, kolaudovaní, užívaní a odstraňovaní stavieb. 

§ 98
Všeobecné technické požiadavky na navrhovanie stavieb

(1)  Stavba musí byť navrhnutá tak, aby 
a)	bola začlenená do územia v súlade s urbanistickými, architektonickými a environmentálnymi zásadami a požiadavkami ochrany prírody a krajiny a ochrany pamiatok tak, aby sa vylúčili negatívne účinky stavby na obytné prostredie a na okolie z hľadiska ochrany zdravia a životného prostredia, prípadne aby sa obmedzili na prípustnú mieru, 
b) 	bola prístupná z pozemnej komunikácie, 
c) 	stavebno-technickým riešením zodpovedala účelu a spôsobu užívania,  
d)	spĺňala osobitné požiadavky na užívanie osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, najmä požiadavku bezbariérovosti, ak je určená na užívanie aj takýmito osobami,
e) 	bola napojená na verejný vodovod a verejnú kanalizáciu, ak sú vybudované,
f) 	vypúšťanie odpadových vôd do verejnej kanalizácie bolo v súlade s požiadavkami zákonov, 
g) 	prípojka stavby na technickú infraštruktúru bola samostatne uzavierateľná alebo odpojiteľná a aby miesta uzáverov, odpojení a meracích zariadení boli ľahko prístupné a trvale označené, 
h) 	bol zabezpečený odvoz a následné zhodnotenie alebo zneškodnenie odpadu z užívania stavby, 
i) 	dispozičné a prevádzkové riešenie stavby čo najviac zohľadňovalo klimatické podmienky miesta stavby a možnosti pozemku tak, aby sa čo najlepšie využilo slnečné žiarenie a denné svetlo pre zabezpečenie energetickej hospodárnosti stavby, 
j) 	bola zabezpečená čo najväčšia ochrana stavby pred vetrom, dažďom, hlukom, vibráciami, otrasmi, ionizačným žiarením z geologického podložia, vplyvom geopatogénnych zón, bludných prúdov a podzemných a povrchových vôd a aby bolo zabezpečené vykonanie opatrení na zabránenie prieniku pôdneho radónu do ovzdušia stavby,
k) 	sa emisie látok znečisťujúcich ovzdušie, svetelné, tepelné a ostatné elektromagnetické žiarenie a podmienky ich odvádzania do vonkajšieho prostredia pri uskutočňovaní stavby, pri užívaní stavby a pri súvisiacich činnostiach riešili v súlade s požiadavkami zákonov, 
l) 	stavba s jadrovým zariadením spĺňala požiadavky jadrovej bezpečnosti. 
(2) Podmienky na navrhovanie stavieb podľa odseku 1 musia byť v súlade s požiadavkami určenými technickými predpismi a  technickými normami.

§ 99
Všeobecné technické požiadavky na uskutočňovanie stavieb

Stavby sa musia uskutočňovať v súlade so stavebným súhlasom alebo stavebným povolením, projektovou dokumentáciou overenou stavebným úradom (ďalej len „overená projektová dokumentácia“) ak boli vydané a v súlade s podmienkami určenými technickými predpismi a technickými normami. 

§ 100
Členenie stavieb 

(1) Stavby sa z hľadiska stavebno-technického vyhotovenia a účelu členia na budovy a inžinierske stavby.
 	(2) Budovy sú zastrešené priestory, vrátane podzemných priestorov, stavebno-technicky vhodné a určené na ochranu ľudí, zvierat alebo vecí; nemusia mať steny, ale musia mať strechu. Podľa účelu sa členia na bytové budovy a nebytové budovy.
(3) Ak je budova  určená na viac účelov, jej druh sa určí  podľa účelu, na ktorý pripadá najväčšia časť jej využiteľnej podlahovej plochy.
(4) Ak časť nebytovej budovy slúži na bývanie, vzťahujú sa na túto časť požiadavky na bytové budovy.
(5) Inžinierske stavby sú ostatné stavby, ktoré nie sú budovami podľa 
odseku 2. 

Druhý diel
Vybrané činnosti vo výstavbe 

§ 101

(1) Vybrané činnosti vo výstavbe, ktorých výsledok má vplyv na ochranu verejných záujmov pri príprave, projektovaní alebo uskutočňovaní stavieb  sú:
a) 	projektová činnosť,
b) 	vedenie uskutočňovania stavieb,
c) 	geodetické a kartografické činnosti,
d)	činnosť audítora stavby.
	(2) Projektovou činnosťou je
a) 	vypracovanie územnoplánovacích podkladov a územnoplánovacej dokumentácie,
b) 	vypracovanie dokumentácie územného zámeru na vydanie územného súhlasu alebo územného rozhodnutia, projektovej dokumentácie stavby na vydanie stavebného súhlasu alebo stavebného povolenia a  projektovej dokumentácie na uskutočnenie stavby. 
 	(3) Vedením uskutočňovania stavieb je organizovanie, riadenie a koordinovanie stavebných prác a iných činností na stavenisku a na stavbe, sledovanie spôsobu a postupu uskutočňovania stavby, zodpovednosť za súlad priestorovej polohy s dokumentáciou stavby a za dodržanie všeobecných technických požiadaviek na výstavbu.
(4) Geodetickou a kartografickou činnosťou je zabezpečenie geodetických prác potrebných na umiestnenie stavby a geometrickej kontroly stavby, najmä zriadenie a aktualizácia geodetických bodov, vybudovanie vytyčovacích sietí, vytýčenie stavby, kontrolné meranie  geometrických parametrov priestorovej polohy stavby,  a vypracovanie potrebnej  dokumentácie skutočného vyhotovenia stavby.
(5) Činnosťou audítora stavby je zabezpečenie administratívno-technických úkonov na účely povoľovania určených druhov stavieb a odborné činnosti pri uskutočňovaní stavby.
(6) Vybrané činnosti vo výstavbe môžu vykonávať fyzické osoby, ktoré získali oprávnenie na výkon týchto činností (ďalej len "oprávnená osoba") podľa zákona a osobitných predpisov).
(7) Právnické osoby môžu vykonávať vybrané činnosti vo výstavbe, ak zabezpečia ich výkon oprávnenými osobami.

§ 102

(1)  Za vybrané činnosti vo výstavbe podľa § 101 ods. 1 sa nepovažuje 
a)	vypracovanie dokumentácie územného zámeru pre územný súhlas na stavby a terénne úpravy  podľa § 91 ods. 1, 
b)	vypracovanie projektovej dokumentácie stavieb, ich zmien a terénnych úprav uvedených v prílohe č. 3 a 4, 
c)	vedenie uskutočňovania stavieb, ich zmien, údržby a terénnych úprav uvedených v prílohách č. 3 a 4.
(2) Činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) a b) môže vykonávať  fyzická osoba, ktorá  má 
a)	vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného zamerania a má odbornú prax dva roky, alebo  
b)	vysokoškolské vzdelanie drevárskeho  zamerania a má odbornú prax dva roky ak ide o drevené stavby, alebo
c)	úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a má odbornú prax štyri roky, ak nejde o projektovú dokumentáciu bytovej budovy alebo budovy na rekreáciu . 
(3) Činnosti uvedené v odseku 1 písm. b) ak ide o technické alebo technologické alebo energetické vybavenie stavieb môže vykonávať  fyzická osoba, ktorá má 
a)	vysokoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania a má dva roky odbornej praxe,  alebo
b)	úplné stredoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania a má štyri roky odbornej praxe, ak nejde o projektovú dokumentáciu bytovej budovy alebo budovy na rekreáciu . 
(4) Činnosti uvedené v odseku 1 písm. c)  môže vykonávať fyzická osoba,  ktorá má  
a)  vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného zamerania a má odbornú prax dva roky alebo  
b)	vysokoškolské vzdelanie drevárskeho zamerania a má odbornú prax dva roky, ak ide o drevené stavby  , alebo
c)	úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a má odbornú prax štyri roky,  ak nejde o uskutočňovanie bytových budov a budov na rekreáciu alebo
d)	vysokoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania a má dva roky odbornej praxe alebo má úplné stredoškolské vzdelanie strojníckeho alebo elektrotechnického zamerania a má štyri roky odbornej praxe ak ide o technické, technologické a energetické vybavenie stavieb.

§ 103
Projektant

(1) Projektant vykonáva projektovú činnosť v  súlade so zákonmi, technickými predpismi a technickými normami.
 (2) Projektant je povinný prizvať na spracovanie špecifických častí územnoplánovacej dokumentácie, územnoplánovacích podkladov a dokumentácie územného zámeru, najmä dopravnej infraštruktúry, technickej infraštruktúry a na vypracovanie častí  projektovej dokumentácie stavby, najmä statického posúdenia stavby, ďalších  projektantov, ak nie je oprávnený niektorú časť vypracovať sám.
(3) Ak sa na vypracovaní projektovej dokumentácie stavby podieľajú viacerí projektanti, stavebník si môže zmluvne zabezpečiť generálneho projektanta, ktorý sa zaviaže na dodanie dokumentácie komplexného architektonického a technického riešenia stavby a na koordináciu činnosti projektantov jej jednotlivých častí.
(4) Projektová dokumentácia stavby je dokumentácia územného zámeru, projektová dokumentácia stavby na ohlásenie a projektová dokumentácia stavby na vydanie stavebného súhlasu alebo stavebného povolenia a  projektová dokumentácia na uskutočnenie stavby. 

§ 104
Zhotoviteľ stavby

(1) Zhotoviteľ stavby uskutočňuje stavbu podľa overenej projektovej dokumentácie, v súlade so stavebným povolením,  stavebným súhlasom alebo ohlásením. 
(2) Zhotoviteľ stavby zabezpečí, aby
a) 	odborné vedenie stavby vykonával stavbyvedúci,
b) 	sa na uskutočnenie stavby použili vhodné stavebné výrobky,
c) 	sa zemné práce, búracie práce a stavebné práce vykonávali v súlade s bezpečnostnými a technickými predpismi, s predpismi na ochranu zdravia a ochranu pred požiarmi, s technickými normami, s technologickými postupmi a návodmi výrobcov stavebných výrobkov, 
d) 	stavebné práce a iné činnosti, na ktorých  vykonávanie sa vyžaduje odborná spôsobilosť, profesijná kvalifikácia, zdravotná spôsobilosť alebo iné povolenie alebo oprávnenie, vykonávala fyzická osoba, ktorá spĺňa takúto požiadavku.
(3) Ak je zhotoviteľov stavby viac, stavebník môže zmluvne zabezpečiť generálneho zhotoviteľa stavby.
 
§ 105
Stavbyvedúci

(1) Stavbyvedúci  organizuje, riadi a koordinuje uskutočňovanie stavby, odstraňovanie stavby, riadi prevádzku staveniska a vedie stavebný denník.
(2) Stavbyvedúci určuje poradie stavebných prác, začatie a  skončenie jednotlivých stavebných prác a súvisiacich činností na stavenisku a  na stavbe, dáva pokyny týkajúce sa spôsobu a času vykonávania stavebných prác, kontroluje ich kvalitu a dodržiavanie bezpečnosti práce a ochrany zdravia, ochrany pred požiarmi a ochrany životného prostredia, koordinuje zhotoviteľov stavebných prác a dodávky stavebných výrobkov, preberá  stavebné výrobky, zisťuje ich vhodnosť vrátane dokladov o vhodnosti a určuje ich umiestnenie na stavenisku, organizuje pohyb osôb, dopravných prostriedkov a mechanizmov  na stavenisku a na stavbe a vykáže cudziu osobu zo staveniska a zo stavby. 
(3) Stavbyvedúci  vydá príkaz na okamžité zastavenie stavebných prác, ak sa na stavenisku alebo na stavbe zistil nález kultúrne cenných predmetov alebo archeologický nález, alebo ak sa vyskytla prírodná prekážka, pre ktoré v nich nemožno pokračovať. 

106
Stavebný dozor

Osoba vykonávajúca stavebný dozor sleduje
a)	spôsob a postup uskutočňovania stavby tak, aby sa zaručila bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, riadna inštalácia a prevádzka technického vybavenia na stavbe, odborné ukladanie stavebných výrobkov, vhodnosť ich použitia a odborné ukladanie strojov a zariadení,
b)	vedenie záznamu o stavbe,
c)	súlad priestorovej polohy s overenou projektovou dokumentáciou,  dodržanie všeobecných technických požiadaviek na výstavbu a spolu zodpovedá za dodržanie podmienok rozhodnutí a súhlasov vydaných na uskutočnenie stavby, 
d)	odstránenie nedostatkov, ktoré na stavbe zistila; ak nemožno nedostatky odstrániť v rámci výkonu stavebného dozoru, bezodkladne ich oznámi stavebnému úradu.

Tretí diel
Uskutočňovanie stavby

§ 107

(1) Uskutočňovať stavbu môže len zhotoviteľ stavby, ktorý je  oprávnený na vykonávanie stavebných prác podľa osobitného predpisu) a zabezpečí odborné vedenie uskutočňovania stavby stavbyvedúcim.
(2) Zhotoviteľ  stavby  je
a)   fyzická osoba, ktorá má 
1. vysokoškolské vzdelanie stavebného zamerania alebo architektonického smeru a tri roky odbornej praxe alebo
2.	vysokoškolské vzdelanie drevárskeho zamerania a tri roky odbornej praxe, ak ide o uskutočňovanie drevených stavieb alebo
3.	úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a päť rokov odbornej praxe,
b)	právnická osoba, ktorá zamestnáva ako zodpovedného zástupcu22) osobu podľa písmena a).
(3) Stavby uvedené v prílohách č. 3 a 4 môže uskutočňovať stavebník pre seba aj svojpomocou. Ak ide o stavby uvedené v prílohe č. 4 zabezpečí odborné vedenie uskutočňovania stavby  stavebným dozorom; činnosť stavebného dozoru môže zabezpečovať aj stavbyvedúci.
      	(4) Ustanovenia odsekov 1 a 3 sa vzťahujú aj na uskutočňovanie zmien stavby a terénnych úprav. 

§ 108
Prípravné práce na uskutočňovanie stavby

(1)	Prípravnými prácami potrebnými na uskutočňovanie stavby sú najmä vytýčenie stavby, ohradenie miesta stavby, zriadenie staveniska, zabezpečenie prístupu a príjazdu na stavenisko, zabezpečenie prívodu vody a elektrickej energie na stavenisko, odobratie  ornice a odvoz stavebného odpadu z búracích prác a označenie stavby. 
(2) Uskutočňovanie stavby sa začína prípravnými prácami; s ich vykonávaním  možno začať na základe právoplatného stavebného povolenia, predbežného stavebného povolenia alebo stavebného súhlasu,  okrem stavieb uvedených v prílohe č. 3. 

§ 109
Stavebné práce

(1) Stavebné práce sú odborné činnosti, ktorými sa uskutočňuje stavba, zmena stavby udržiavacie práce alebo terénne úpravy. Stavebnými prácami sú aj montážne práce, ak sa nimi stavebné  výrobky trvalo a pevne zabudujú do konštrukcie alebo sa z konštrukcie vyberajú, alebo  sa nimi stavba pripája na technické vybavenie územia. Stavebnými prácami sú aj odborné činnosti, ktorými sa stavba alebo jej časť odstraňuje.
(2) Ak sa vyžaduje na vykonávanie určitých stavebných prác odborná spôsobilosť, profesijná kvalifikácia, zdravotná spôsobilosť alebo iné povolenie alebo oprávnenie, môže ich vykonávať iba osoba, ktorá spĺňa takúto požiadavku. 
(3) Ak sa na stavebné práce vzťahuje technický predpis alebo technická norma, musia sa vykonať v súlade s nimi.

§ 110
Stavenisko

    	(1) Stavenisko musí 
a)	byť zabezpečené pred  vstupom cudzích osôb, 
b)	byť označené tabuľou s uvedením údajov o stavbe, stavebníkovi, zhotoviteľovi stavby,  projektantovi stavby,    stavebnom úrade a o termíne začatia stavby a ukončenia stavby,
c) 	mať zriadený a udržiavaný vjazd a výjazd na prísun stavebných výrobkov a materiálov, na odvoz zeminy a stavebného odpadu a na prístup vozidiel zdravotnej pomoci a vozidiel hasičských jednotiek, 
d) 	umožňovať bezpečné  uloženie stavebných výrobkov, stavebných materiálov, stavebných mechanizmov a zariadení na prevádzku staveniska,
e) 	umožňovať prístup k stavbe,
f) 	mať zabezpečený odvoz alebo zneškodnenie odpadu,
g) 	mať vybavenie potrebné na vykonávanie stavebných prác a na pobyt osôb vykonávajúcich stavebné práce,
h)	byť zriadené a prevádzkované tak, aby bola zaistená bezpečnosť a ochrana zdravia osôb na stavenisku a  v jeho okolí, ako aj ochrana životného prostredia a ochrana pred požiarmi.
    	(2) Ak ide o stavenisko v zastavanom území obce alebo  o stavenisko líniovej  stavby, stavebný úrad môže v stavebnom povolení  na žiadosť stavebníka upustiť od niektorých požiadaviek podľa odseku 1.
(3) Na stavenisko okrem zhotoviteľa  stavby  alebo generálneho zhotoviteľa stavby po upovedomení stavbyvedúceho alebo po zápise v stavebnom denníku je oprávnený vstupovať najmä
a)  zamestnanec stavebného úradu, krajského stavebného úradu a inšpekcie,
b)  projektant stavby, generálny projektant stavby, statik stavby a projektanti čiastkových projektov stavby, 
c) 	geodet a kartograf stavby,
d) 	stavebník,
e)  	vlastník stavby, 
f)  	znalec a oprávnená osoba na vykonanie zisťovaní a skúšok na stavbe,
g)   geológ,
h)  	osoby oprávnené podľa osobitných predpisov dozerať na uskutočňovanie stavby,
i)    osoby vykonávajúce štátny zdravotný dozor vo veciach radiačnej ochrany),
j)   	audítor stavby. 
	 
	(4) Na stavenisku musí byť overená projektová dokumentácia a stavebný denník alebo záznam o stavbe.
            
§ 111
Stavebný denník a záznam o stavbe

(1) Stavebný denník je súčasťou dokumentácie stavby; zaznamenávajú sa v ňom všetky podstatné udalosti, ktoré sa stali na stavbe a na stavenisku. 
(2) Do stavebného denníka sú oprávnené robiť zápisy  aj osoby,  ktoré sú oprávnené vstupovať na stavenisko.
(3) Ak ide o stavbu uskutočňovanú svojpomocou, stavebný denník  nahrádza záznam o stavbe, ktorý vedie stavebník.

	
Štvrtý  diel
Audítor stavby

§ 112
	
      (1) Audítor stavby je fyzická osoba zapísaná v zozname audítorov stavby  oprávnená  na vykonávanie činnosti podľa  odseku 2.
(2)  Audítor stavby je oprávnený
a) 	vydať osvedčenie na účely povoľovania stavieb, 
b)	dohliadať na uskutočňovanie stavby  vykonávaním kontrolných prehliadok na stavbe podľa podmienok určených v stavebnom povolení a vydať o nich odborný posudok, 
c)	vykonať záverečnú kontrolnú prehliadku uskutočnenia stavby a  vydať odborný posudok  o možnosti užívať stavbu; zistené nedostatky prerokovať s dotknutými orgánmi a  ich odstránenie riešiť so stavebníkom.
(3)  Audítor stavby vykonáva činnosti na základe zmluvy so stavebníkom alebo so stavebným úradom a na ich náklady.
(4) Činnosť audítora stavby je živnosťou podľa osobitného predpisu).

§ 113

(1)	Zoznam audítorov stavby vedie ministerstvo.
(2) Ministerstvo zapíše do zoznamu audítorov stavby do 60 dní od doručenia písomnej žiadosti osobu oprávnenú podľa osobitného  predpisu alebo osobu, ktorá je znalcom v odbore stavebníctvo)  a 
a)	dosiahla vysokoškolské vzdelanie II. stupňa stavebného alebo architektonického zamerania,
b)	preukázala najmenej desaťročnú prax v oblasti projektovania alebo odborného vedenia uskutočňovania stavby, 
c)	je bezúhonná podľa § 21 ods. 6,
d)	zúčastnila sa na odbornej príprave a zložila skúšku, ktorou preukazuje svoju odbornú spôsobilosť.
 (3) Ministerstvo zapíše do zoznamu audítorov stavby aj inú osobu, ak spĺňa podmienky podľa odseku 2  písm. a), c) a d) a preukázala najmenej desaťročnú prax ako zamestnanec technickej univerzity, alebo výskumného pracoviska  alebo vedeckého ústavu stavebného alebo architektonického zamerania alebo stavebného úradu.
(4)  Zápis do zoznamu audítorov stavby sa vykonáva s platnosťou na 10 rokov.
(5) Ministerstvo zamietne žiadosť o zápis do zoznamu audítorov stavby, ak osoba nespĺňa predpoklady na zápis podľa odsekov 2 a 3. 
(6) Na zápis do zoznamu audítorov stavby a na jeho  zamietnutie sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní .
(7) Zoznam audítorov stavby je verejne prístupný a ministerstvo zabezpečuje jeho zverejnenie na svojej internetovej stránke.

§ 114

	(1) Odbornú prípravu žiadateľov a  skúšku zabezpečuje ministerstvo na  náklady žiadateľa. 
	(2) Skúškou sa overujú odborné vedomosti a znalosti právnych predpisov súvisiacich so stavebným poriadkom.
	(3) Skúška sa vykonáva pred skúšobnou komisiou, ktorá je najmenej trojčlenná. Členov skúšobnej komisie a jej predsedu vymenúva a odvoláva minister. Skúšobná komisia je spôsobilá skúšať a rozhodovať o výsledku skúšky, ak sú súčasne prítomní všetci jej členovia; uznáša sa väčšinou hlasov. Podrobnosti o činnosti skúšobnej komisie upravuje štatút, ktorý vydá ministerstvo.
(4) Ministerstvo nariadi preškolenie audítorov stavby a môže nariadiť ich preskúšanie, ak nastali podstatné zmeny v právnych predpisoch o  územnom plánovaní a stavebnom poriadku. Audítor stavby je povinný zúčastniť sa preškolenia alebo preskúšania na výzvu ministerstva. 
(5) Ministerstvo nariadi preskúšanie audítora stavby aj vtedy, ak tento nevykonáva činnosti v súlade s týmto zákonom.

§ 115

(1) Audítor stavby pri výkone svojej činnosti používa preukaz a úradnú pečiatku na osvedčenie  pravosti písomností, ktoré vyhotovil.  
	(2) Ministerstvo vydá audítorovi stavby pri jeho zápise do zoznamu audítorov stavby preukaz a povolenie na vyhotovenie úradnej pečiatky platné desať rokov.  
		(3) Pečiatka je okrúhla s priemerom 36 mm. V strede je umiestnený štátny znak Slovenskej republiky. Po obvode nad štátnym znakom je vo vonkajšom kruhopise uvedené meno a priezvisko s titulom a  vo vnútornom kruhopise označenie „audítor stavby“. 
V kruhopise pod štátnym znakom je uvedené evidenčné číslo. 
(4)  Audítor stavby je povinný viesť o výkone svojej činnosti evidenciu a vydané  osvedčenia a odborné posudky  uchovávať najmenej 10 rokov a na výzvu umožniť ministerstvu nahliadnuť do evidencie na kontrolu  jeho činnosti.
(5) Audítor stavby je povinný vydať osvedčenia a odborné posudky na základe nestranného posúdenia zistených skutočností, projektovej dokumentácie stavby a ďalších podkladov určených podľa požiadaviek ustanovených právnymi predpismi a technickými normami. 
(6) Audítor stavby  zodpovedá za škodu spôsobenú výkonom svojej činnosti. Musí byť po celý čas, po ktorý je zapísaný v zozname audítorov stavby, poistený zo zodpovednosti za škodu spôsobenú výkonom činnosti audítora stavby.
 	 
§ 116

Audítor stavby nesmie vykonávať činnosť audítora na vlastnej stavbe a na stavbách, pri ktorých je stavebníkom, vlastníkom alebo užívateľom jemu blízka osoba a na stavbách, ktoré navrhoval alebo projektoval sám alebo jemu blízke osoby. Blízkou osobou na účely tohto zákona sa rozumie príbuzný v priamom rade, iná osoba žijúca s audítorom stavby   spoločne v domácnosti, osoba, s ktorou je v pracovnom alebo služobnom  vzťahu a osoba, s ktorou je v obchodnom vzťahu ako spoločník alebo konateľ obchodnej spoločnosti alebo ako člen družstva.

§ 117

(1) Ministerstvo vyčiarkne zo zoznamu audítorov stavby toho, kto 
a) 	zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho,
b) 	prestal byť spôsobilý na právne úkony na základe rozhodnutia súdu,
c) 	prestal byť bezúhonným,
d) 	bol do evidencie zapísaný na základe nepravdivých alebo neúplných údajov,
e) 	nekoná v súlade so svojimi oprávneniami napriek písomnému upozorneniu ministerstva,
f) 	písomne požiadal o vyčiarknutie,
g) 	nezúčastnil sa preškolenia alebo preskúšania podľa § 114 ods. 4,
h) 	nevyhovel pri preskúšaní podľa § 114 ods. 4 a 5,
i)	bol vyčiarknutý zo živnostenského registra. 
(2) Ministerstvo  vyčiarkne zo zoznamu audítorov stavby aj toho, komu uplynula desaťročná platnosť preukazu  a úradnej pečiatky vydané podľa § 115 ods. 2.
(3) O vyčiarknutí fyzickej osoby zo zoznamu audítorov stavby rozhodne ministerstvo bezodkladne po zistení niektorého z dôvodov uvedeného v odseku 1; vyčiarknutie zo zoznamu sa vykoná ku dňu nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyčiarknutí.
(4) Po vyčiarknutí zo zoznamu audítorov stavby podľa ods. 1 okrem písm. a) a b) a podľa ods. 2 je fyzická osoba  povinná odovzdať ministerstvu do 15 dní preukaz a úradnú pečiatku.

Druhá hlava
POVOĽOVANIE STAVIEB

§ 118
Všeobecné  ustanovenia

(1) Stavba, jej zmena a údržba a terénne úpravy sa môžu uskutočňovať iba podľa  stavebného povolenia, alebo na základe ohlásenia, ak tento zákon neustanovuje  inak.
(2) Súbor stavieb sa povoľuje v povoľovacom režime hlavnej stavby.
(3) Stavebníkom je osoba, ktorá 
a)	žiada pre seba vydanie stavebného povolenia, ohlasuje stavbu, jej zmenu a údržbu alebo terénne úpravy alebo  pre seba uskutočňuje  stavbu, jej zmenu a údržbu alebo terénne úpravy, ktorá nevyžaduje stavebné povolenie ani ohlásenie,
b)	má k stavebnému pozemku alebo k stavbe  vlastnícke právo alebo právo, z  ktorého vyplýva právo uskutočňovať stavbu.

§ 119
Stavby, ich zmeny a údržba, terénne úpravy,
ktoré nevyžadujú stavebné povolenie ani ohlásenie stavebnému úradu

(1) Stavebné povolenie, ani ohlásenie stavebnému úradu sa nevyžaduje na stavby, ich zmeny,  údržbu a terénne úpravy  uvedené v   prílohe č. 3. 
	(2) Ustanovením odseku 1 nie je dotknutá povinnosť stavebníka vyžiadať si rozhodnutie, stanovisko, vyjadrenie, súhlas alebo iné opatrenie dotknutých orgánov.
	(3) Ak stavby uvedené v odseku 1 vyžadujú uskutočnenie zemných prác alebo terénnych úprav, je stavebník povinný zabezpečiť si informácie o existencii podzemných stavieb technickej infraštruktúry a zabezpečiť ich ochranu. 

Prvý diel
Ohlásenie  stavby

§ 120

	(1)  Ohlásenie sa vyžaduje na  stavby, ich zmeny a údržbu, terénne úpravy  
a)	uvedené  v prílohe č. 4, 
b) 	pre  ktoré  to určil stavebný úrad v územnom rozhodnutí,  okrem stavieb povoľovaných špeciálnym stavebným úradom, vojenským stavebným úradom a  iným stavebným úradom. 
(2) Ohlásenie stavby, jej zmeny, údržby a  terénnych úprav obsahuje údaje o stavebníkovi, pozemku, stavbe, jej rozsahu a účele, o spôsobe a dobe uskutočňovania stavby a projektovú dokumentáciu stavby a údaje o stavebnom dozore, ak ide o stavby uskutočňované svojpomocou.   
(3) Ak ohlásenie nemá náležitosti podľa odseku 2  stavebný úrad to oznámi stavebníkovi do 15 dní odo dňa doručenia podania spolu s lehotou na doplnenie chýbajúcich podkladov. 

§ 121
Súhlas s uskutočnením ohlásenej stavby, jej zmeny, údržby a terénnych úprav 
 
(1)	Ohlásenú stavbu, jej zmenu, údržbu a terénne úpravy môže stavebník uskutočniť na základe písomného súhlasu stavebného úradu s jej uskutočnením (ďalej len „stavebný súhlas“). 
(2)	Stavebný úrad posúdi ohlásenú stavbu, jej zmenu, údržbu a terénne úpravy pričom prihliada najmä na ich umiestnenie, navrhované stavebno-technické vyhotovenie, účel, vplyv na okolie a na životné prostredie, na ochranu zdravia, života a majetku osôb a ochranu pred požiarmi. Posúdi, či stavba je navrhnutá v súlade so všeobecnými technickými požiadavkami na výstavbu vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, s územným plánom obce, s územným plánom zóny, s územným rozhodnutím, s územným súhlasom, so stanoviskom dotknutého orgánu alebo zákonom chráneným záujmom.
(3) Stavebný úrad do 30 dní odo dňa doručenia ohlásenia doručí stavebníkovi stavebný súhlas, ku ktorému priloží jedno  vyhotovenie overenej  projektovej dokumentácie; zároveň môže určiť, že stavbu možno začať užívať na základe kolaudačného rozhodnutia. V rovnakej lehote doručí stavebníkovi oznámenie, že nevydáva stavebný súhlas, ak stavba nevyhovuje podmienkam na ohlásenie alebo ak stavebník nedoplnil chýbajúce podklady v termíne určenom stavebným úradom. 
(4) Stavebný súhlas platí dva roky od doručenia stavebníkovi, ak stavebný úrad neurčí inak, nestráca však platnosť, ak  sa v tejto lehote  začalo so stavbou, jej zmenou, údržbou alebo terénnymi úpravami. 
(5)    Stavebný súhlas nenahrádza rozhodnutia, stanoviská, vyjadrenia, súhlasy alebo iné opatrenia dotknutých orgánov požadované podľa osobitných zákonov. Stavebný úrad na uvedené upozorní stavebníka v stavebnom súhlase vrátane povinnosti dodržať pri uskutočňovaní a užívaní stavby, jej zmeny, údržby a terénnych úprav príslušné technické predpisy a technické normy.

Druhý diel
Stavebné konanie

§ 122

(1) Stavby a ich zmeny, ktoré nie sú uvedené v prílohách č. 3 a 4, možno uskutočniť podľa  stavebného povolenia.
(2) Účastníkom stavebného konania je
a)	stavebník,
b)	vlastník pozemku, na ktorom má byť stavba uskutočnená, ak  nie je stavebníkom, 
c)	vlastník stavby na pozemku, na ktorom má byť stavba uskutočnená, ak nie je  stavebníkom a ten, kto má k tomuto pozemku alebo stavbe právo zodpovedajúce vecnému bremenu,
d) 	vlastník susedného pozemku alebo susednej stavby,  
e)	ten, kto má k susednému pozemku právo zodpovedajúce vecnému bremenu,
f)	zainteresovaná verejnosť18),
g)	projektant alebo generálny projektant stavby, v časti týkajúcej sa projektovej dokumentácie stavby 
h)  obec, na území ktorej má byť navrhovaný zámer uskutočnený, ak nie stavebným úradom  príslušným na konanie.
      	(3) Účastníkom stavebného konania nie je nájomca bytu, nebytového priestoru a pozemku a vlastník pozemku, ktorý zo zákona je zaťažený vecným bremenom v prospech existujúceho bytového domu.

§ 123
Žiadosť o stavebné povolenie

		(1)   Stavebník podáva písomnú žiadosť o stavebné povolenie príslušnému   stavebnému úradu. 
	(2)  V žiadosti uvedie 
a)	identifikačné údaje o stavebníkovi, 
b)	druh, účel a miesto stavby, predpokladanú  lehotu výstavby a pri dočasnej stavbe dobu jej trvania,
c)	parcelné čísla a druhy  pozemkov podľa katastra nehnuteľností s uvedením vlastníckeho práva alebo iného práva, z ktorého vyplýva právo uskutočniť stavbu a parcelné čísla susedných pozemkov, prípadne pozemkov, ktoré sa majú použiť ako stavenisko a súpisné čísla, prípadne charakteristiky susedných stavieb,
d)	identifikačné údaje o projektantovi alebo o generálnom projektantovi stavby, 
e)	identifikačné údaje  o zhotoviteľovi stavby alebo o generálnom zhotoviteľovi  stavby, ak sú  známi v čase podania žiadosti,
f)	základné údaje o stavbe, jej členení, technickom alebo výrobnom zariadení, budúcej prevádzke a jej vplyve na životné prostredie a zdravie ľudí  a o súvisiacich opatreniach,
g)	zoznam jemu známych účastníkov stavebného konania; ak ide o líniovú stavbu alebo  stavbu s počtom účastníkov konania väčším ako 50, zoznam účastníkov sa neuvádza.
   	(3)  K  žiadosti stavebník priloží 
a)	výpis z listu vlastníctva alebo iný doklad, ktorý ho oprávňuje uskutočniť  stavbu alebo uvedie právo vyplývajúce z osobitného zákona, ak stavebný úrad nemôže existenciu takéhoto práva overiť v katastri nehnuteľností; ak tieto skutočnosti preukázal v územnom konaní a po právoplatnosti územného rozhodnutia nedošlo k zmene tieto neprikladá,                                   
b)	rozhodnutia a stanoviská dotknutých orgánov, ktoré stavebník je povinný zabezpečiť podľa osobitných zákonov,
c)	vyjadrenia vlastníkov technickej infraštruktúry a inej právnickej osoby, ak to ustanovuje zákon,
d)  projektovú dokumentáciu stavby v dvoch vyhotoveniach; ďalšie vyhotovenie pre vlastníka stavby, ak ním nie je stavebník a pre obec, na území ktorej má byť navrhovaný zámer uskutočnený, ak nie stavebným úradom alebo špeciálnym stavebným úradom,
e) 	právoplatné rozhodnutie o umiestnení stavby alebo územný súhlas, ak ide o stavbu povoľovanú špeciálnym stavebný úradom, vojenským stavebný úradom alebo iným stavebným úradom; inak uvedie  číslo rozhodnutia.
(4) Stavebník nepreukazuje vlastníctvo alebo iné právo k pozemku alebo stavbe na ňom podľa odseku 3 písm. a), ak ide o stavbu umiestnenú pod zemou, ktorá funkčne ani svojou konštrukciou nesúvisí so stavbou na pozemku, ani s prevádzkou na ňom a ktorá nemôže ovplyvniť využitie pozemku na účel, pre ktorý je určený.  
	(5) Ak  stavebník  žiada  o stavebné  povolenie  postupne  na  jednotlivé  stavby  súboru stavieb, súčasťou projektovej dokumentácie prvej stavby  je celková situácia celého súboru stavieb vrátane zariadenia staveniska. 

§ 124
Oznámenie o začatí stavebného konania

(1)  Stavebný úrad oznámi začatie stavebného konania do sedem dní odo dňa, keď je žiadosť o stavebné povolenie úplná a najmenej sedem pracovných dní pred ústnym pojednávaním spojeným s miestnym zisťovaním všetkým známym účastníkom konania a dotknutým orgánom.  Zároveň ich upozorní, že svoje námietky a pripomienky môžu uplatniť najneskôr pri ústnom pojednávaní, inak sa na ne neprihliadne. 
 	(2) Od miestneho zisťovania môže stavebný úrad upustiť, ak sú mu dobre známe pomery staveniska a žiadosť poskytuje dostatočný podklad na posúdenie navrhovanej stavby. 
(3) Ak ide o líniovú  stavbu a stavbu   s počtom účastníkov konania väčším ako 50 stavebný úrad upovedomí účastníkov o začatí stavebného konania verejnou vyhláškou.  Stavebný úrad umiestni verejnú vyhlášku aj na každej susednej bytovej budove. 
(4) Stavebný úrad oznámi začatie stavebného  konania dotknutým orgánom vždy jednotlivo. Lehota na vydanie stanoviska dotknutého orgánu je 30 dní; ak ide o stavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá je 7 dní, ak osobitný zákon neustanovuje inak. Ak dotknutý orgán neoznámi svoje stanovisko k povoľovanej stavbe v určenej lehote, má sa za to, že so stavbou z hľadiska ním sledovaných záujmov súhlasí.
(5) Stavebný úrad oznámi začatie stavebného konania stavebníkovi  a  vlastníkovi stavby a vlastníkovi stavebného pozemku, ak nie sú stavebníkom vždy doručením do vlastných rúk.

§ 125
Stavebné konanie

	(1) Stavebné konanie je začaté dňom doručenia žiadosti  príslušnému  stavebnému úradu. 
	(2) V stavebnom konaní stavebný úrad preskúma podanú žiadosť a priložené podklady. Pritom  zisťuje najmä či  
a) 	projektová dokumentácia stavby je úplná, spĺňa zastavovacie podmienky určené územným plánom zóny, územným rozhodnutím alebo územným súhlasom, zodpovedá základným požiadavkám na stavby, všeobecným technickým požiadavkám na stavby a všeobecným technickým požiadavkám na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie a vyhovuje požiadavkám uplatnenými dotknutými orgánmi, a či bola vypracovaná  oprávnenou osobou,  
b)	je zabezpečená komplexnosť a plynulosť výstavby, 
c)	je zabezpečené včasné vybudovanie technického, občianskeho alebo iného vybavenia   potrebného na riadne užívanie stavby,
d)	bude stavbu uskutočňovať stavebník svojpomocou alebo zhotoviteľ stavby. 

(3) Ak sa má stavba užívať ako prevádzkareň, stavebný úrad skúma z hľadísk uvedených v odseku 2 písm. a) aj účinky budúcej prevádzky; technicko-ekonomickú úroveň projektu technologického zariadenia nepreskúmava. 
(4) Stavebný úrad vyžiada stanoviská dotknutých orgánov, zabezpečí ich vzájomný súlad a posúdi námietky účastníkov konania.
(5) Stavebný úrad zastaví stavebné konanie, ak 
a)	stavebník nepredložil dokumentáciu vypracovanú  oprávnenou osobou,
b)	stavebník nepreukázal vlastnícke alebo iné právo k  pozemku alebo k stavbe podľa § 123 ods. 3  písm. a), 
c)	stavebník nedoplnil žiadosť v určenej lehote,
d)	projektant alebo generálny projektant stavby neuviedol v určenej lehote predloženú projektovú dokumentáciu do súladu so zastavovacími podmienkami určenými územným plánom zóny a s podmienkami územného rozhodnutia alebo územného súhlasu,
e)	stavebník vzal žiadosť o stavebné povolenie späť,
f)	stavebník začal uskutočňovať stavbu skôr, ako stavebné povolenie nadobudlo právoplatnosť.
	(6) Ak by sa uskutočnením stavby alebo užívaním stavby mohli ohroziť verejné záujmy alebo neprimerane obmedziť či ohroziť práva a oprávnené záujmy účastníkov konania vo väčšom rozsahu, než sa preukázalo v územnom rozhodnutí, stavebný úrad žiadosť o stavebné povolenie zamietne.

§ 126
Námietky účastníkov konania

(1) Účastník konania môže v stavebnom konaní uplatniť námietky, ak jeho práva k pozemkom alebo stavbám môžu byť dotknuté. Zainteresovaná verejnosť môže v stavebnom konaní uplatňovať námietky, ak je dotknutý verejný záujem, ktorého ochranou sa podľa zákona zaoberá. Projektant alebo generálny projektant stavby môže uplatniť námietky týkajúce sa projektovej dokumentácie stavby.
(2) Na námietky účastníkov konania, ktoré boli alebo mohli byť uplatnené v územnom konaní alebo pri obstarávaní územného plánu zóny, sa neprihliada.
(3) O námietke, pri ktorej nedošlo k dohode medzi účastníkmi konania, stavebný úrad rozhodne na základe posúdenia  dodržania základných požiadaviek na stavby a všeobecných technických požiadaviek na výstavbu, požiadaviek na využitie územia alebo požiadaviek  technických noriem a stanovísk dotknutých orgánov, ak taká námietka nepresahuje rozsah jeho pôsobnosti; inak odkáže účastníka konania na konanie pred iným správnym orgánom alebo pred súdom. 
(4) Obec uplatňuje v  stavebnom konaní námietky na ochranu záujmov obce a záujmov občanov obce. 

§ 127
Stavebné povolenie

(1) Stavebné povolenie obsahuje okrem všeobecných náležitostí 
a)	 identifikačné údaje stavebníka,
b)	identifikačné údaje ostatných účastníkov konania,
c)	druh a účel povoľovanej stavby alebo jej zmeny,
d)	parcelné čísla stavebných pozemkov podľa katastra nehnuteľností, na ktorých sa stavba povoľuje.
(2) V stavebnom povolení stavebný úrad ďalej určí podmienky na uskutočnenie stavby a  rozhodne o námietkach účastníkov konania. Podmienkami zabezpečí najmä ochranu verejných záujmov pri výstavbe a pri užívaní stavby podľa požiadaviek uplatnených v  stanoviskách dotknutých orgánov, komplexnosť stavby, dodržanie základných požiadaviek na stavby, všeobecných technických požiadaviek na výstavbu vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, prípadne iných predpisov a technických  noriem. 
(3)  Stavebný úrad v stavebnom povolení  podľa potreby určí
a)	povinnosť oznámiť určité etapy výstavby za účelom vykonania kontrolných prehliadok počas uskutočňovania stavby, 
b)	lehotu na dokončenie stavby,
c)	nevyhnutný rozsah plôch pozemkov, ktoré budú tvoriť stavenisko,
d)	predloženie podrobnejšej dokumentácie ešte pred začatím stavebných prác, ktorá je potrebná na kontrolu dodržania podmienok určených na vyhotovenie stavby,
e)	predloženie dokladov, odborných expertíz, meraní a posudkov podľa stanoviska dotknutého orgánu, 
d)	požiadavky na označenie stavby na stavenisku,
e)	podrobnosti pre opatrenia na susednom pozemku alebo na stavbe, 
f)	povinnosť oznámiť zhotoviteľa stavby, ak bude určený vo výberovom konaní do   15 dní od jeho ukončenia.

§ 128
Doručenie  stavebného povolenia

(1) Stavebný úrad doručí stavebné povolenie spolu s  overenou  projektovou dokumentáciou  stavebníkovi,  vlastníkovi stavby, ak nie je stavebníkom a obci, ktorá nie stavebným úradom  príslušným na konanie; jedno vyhotovenie projektovej dokumentácie sa uloží na stavebnom úrade.  Ak ide o líniovú stavbu môže stavebný úrad zaslať  len príslušnú časť dokumentácie. Ostatným účastníkom konania stavebný úrad doručí stavebné povolenie bez prílohy.
 	(2) Stavebné povolenie a rozhodnutie o predĺžení jeho platnosti sa oznámi verejnou vyhláškou, ak sa týmto spôsobom oznamovalo  začatie stavebného konania.
 	(3) Ustanovenie odseku 1 sa nevzťahuje na stavby na obranu štátu a  na projektovú dokumentáciu stavieb v častiach, ktorých obsahom sú utajované skutočnosti.

§  129
Platnosť stavebného povolenia

(1)	Stavebné povolenie platí dva roky odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť, ak stavebný úrad v rozhodnutí neurčil na začatie stavby dlhšiu lehotu; nestráca platnosť, ak sa v tejto lehote začalo aspoň s prípravnými prácami v súlade s podmienkami stavebného povolenia.
(2)	Lehotu platnosti stavebného povolenia stavebný úrad  môže predĺžiť na žiadosť stavebníka podanú pred jej uplynutím. Podaním žiadosti sa preruší plynutie lehoty platnosti stavebného povolenia až do nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o žiadosti. 
(3)	Stavebné povolenie a rozhodnutie o predĺžení platnosti stavebného povolenia sú platné aj pre právnych nástupcov účastníkov konania.

§  130
Povolenie terénnych úprav

Na konanie o povolení terénnych úprav, ktoré nie sú uvedené v prílohách č. 3 a 4,  sa primerane vzťahujú ustanovenia § 122 až 129.

§ 131
Zjednodušené stavebné konanie

(1)  Stavebný úrad uskutoční zjednodušené stavebné konanie ak stavebník žiadosť o stavebné povolenie doloží osvedčením audítora stavby.
(2) Audítor stavby osvedčením potvrdzuje, že overil úplnosť žiadosti o stavebné povolenie  podľa § 123, overil projektovú dokumentáciu stavby, najmä jej súlad s územným plánom, s podmienkami územného rozhodnutia alebo územného súhlasu, splnenie požiadaviek dotknutých orgánov, vlastníkov dopravnej infraštruktúry a  technickej infraštruktúry a účastníkov konania, splnenie základných požiadaviek na stavby a všeobecných technických požiadaviek na výstavbu, vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, dodržanie technických predpisov a technických noriem. Na projektovej dokumentácii vyznačí overenie podpisom a odtlačkom pečiatky.  K osvedčeniu  priloží návrh plánu kontrolných prehliadok stavby,  stanoviská dotknutých orgánov a súhlasné stanoviská účastníkov stavebného konania. 
(3) Na základe osvedčenia audítora stavby a úplných podkladov podľa odseku 2, stavebný úrad vydá stavebné povolenie do 30 dní od doručenia žiadosti. 
(4)  Na zjednodušené stavebné konanie sa  primerane vzťahujú ustanovenia § 122 až 129.
(5)  Ak stavebný úrad zistí, že žiadosť o stavebné povolenie alebo osvedčenie audítora stavby nezodpovedá ustanoveniam podľa odsekov 1 a 2, oznámi to stavebníkovi, ostatným účastníkom konania a audítorovi stavby a pokračuje v stavebnom konaní podľa § 125. 
(6) Ustanovenia odsekov 1 až 5 sa nevzťahujú na stavbu povoľovanú špeciálnym stavebným úradom, vojenským stavebným úradom  a iným stavebným úradom a stavbu, ktorá podlieha posudzovaniu vplyvov na životné prostredie.

§ 132
Stavebné konanie v sprísnenom režime

(1)  Stavba uvedená v prílohe č. 5 sa môže uskutočniť len podľa stavebného povolenia vydaného v sprísnenom režime okrem stavieb podľa osobitného predpisu). 
(2) Stavebník podáva stavebnému úradu písomnú žiadosť o  stavebné povolenie v rozsahu podľa § 123. K žiadosti priloží dokumentáciu kontrolného statického posúdenia projektovej dokumentácie stavby v časti riešiacej mechanickú odolnosť a stabilitu stavby, vykonaného  oprávnenou osobou podľa § 103 ods. 2.
 (3) Stavebný úrad v stavebnom konaní osobitne zohľadní výsledok kontrolného statického posúdenia, uvedie ho do podmienok určených v stavebnom povolení spolu s povinnosťou prizývať na kontrolné prehliadky aj oprávnenú osobu, ktorá posudzovala projektovú dokumentáciu podľa odseku 2. 
 (4) Na stavebné konanie v sprísnenom režime sa primerane vzťahujú ustanovenia         § 122 až 129.

§ 133
Predbežné stavebné povolenie

	(1) Na verejnoprospešné stavby  môže stavebný úrad pred skončením stavebného konania na žiadosť stavebníka vydať predbežné stavebné povolenie, ktorým umožní vykonať prípravné práce a stavebné práce potrebné na uskutočňovanie stavby v rozsahu, ktorý nie je sporný medzi účastníkmi konania a dotknutými orgánmi, ak podľa predloženej projektovej dokumentácie stavby možno preveriť, že sú splnené zastavovacie podmienky určené územným plánom zóny alebo právoplatným územným rozhodnutím. 
 	(2) Na konanie a predbežné stavebné povolenie sa primerane vzťahujú ustanovenia 
§ 122 až 129. 
(3) Predbežné stavebné povolenie stráca platnosť dňom nadobudnutia právoplatnosti stavebného povolenia. 

§ 134
Konanie o zmene stavby pred dokončením

(1) Stavebník môže meniť stavbu oproti stavebnému povoleniu počas jej uskutočňovania až po schválení zmeny stavebným úradom. Na žiadosť stavebníka stavebný úrad začne konanie o zmene stavby pred jej dokončením. Žiadosť obsahuje okrem všeobecných náležitostí podľa § 123 ods. 1 popis zmeny a jej porovnanie so stavebným povolením a s projektovou dokumentáciou overenou stavebným úradom. K žiadosti pripojí projektovú dokumentáciu zmeny stavby alebo kópiu overenej projektovej dokumentácie v stavebnom konaní s vyznačením navrhovaných zmien.
(2) Stavebný úrad prerokuje žiadosť stavebníka v rozsahu, v akom sa zmena týka práv, právom chránených záujmov alebo povinností účastníkov stavebného konania, ako aj záujmov chránených dotknutými orgánmi a vydá rozhodnutie, ktorým buď zmenu stavby povolí, pričom rozhodne aj o námietkach účastníkov konania a určí podľa potreby ďalšie záväzné podmienky, alebo žiadosť zamietne. 
(3) Ak je zmena stavby pred dokončením takého rozsahu, že zároveň sa menia podmienky umiestnenia stavby určené právoplatným územným rozhodnutím, je potrebné najskôr rozhodnúť o zmene územného rozhodnutia podľa § 89.
(4) Ak podmienky pre umiestnenie stavby boli určené v  právoplatnom stavebnom povolení stavebný úrad ho nahradí novým stavebným povolením, ktoré bude obsahovať aj  povolenú zmenu stavby pred dokončením; platí to primerane aj pre územný súhlas. 
(5) Zmenu stavby pred dokončením, ktorá je v súlade s podmienkami územného rozhodnutia a netýka sa práv účastníkov stavebného konania a záujmov chránených zákonom,  stavebný úrad schváli pri kontrolnej prehliadke zápisom do stavebného denníka alebo do záznamu o stavbe a podľa okolností vyznačí zmenu aj v overenej  projektovej dokumentácii. 
(6) Na konanie o zmene stavby pred dokončením sa primerane vzťahujú ustanovenia  
§ 92, § 93, § 122 až 129.
(7) Zmenu ohlásenej stavby pred dokončením stavebník môže vykonať po písomnom súhlase stavebného úradu s ohlásením zmeny. Pritom sa postupuje primerane podľa § 120  a 121.

Tretia Hlava
UŽÍVANIE STAVBY

Prvý diel
Kolaudácia stavby

§ 135

(1)  Dokončenú  stavbu, prípadne jej časť spôsobilú na samostatné užívanie alebo tú časť stavby, na ktorej sa vykonala zmena, pokiaľ tieto stavby vyžadovali stavebné povolenie, možno začať užívať  len na základe kolaudačného rozhodnutia. 
(2) Stavbu uskutočnenú podľa stavebného súhlasu možno užívať na základe kolaudačného osvedčenia. 
(3) Dokončené terénne úpravy sa kolaudujú, ak stavebný úrad tak určil pri ich povolení. 

§ 136
Účastníci konania

	(1)  Účastníkmi kolaudačného konania sú stavebník a vlastník pozemku, na ktorom je stavba umiestnená. 
(2) V konaní o zmene dokončenej stavby sú účastníkmi kolaudačného konania stavebník a vlastník dokončenej stavby, na ktorej bola vykonaná nadstavba, vstavba alebo stavebná úprava, ak  sa zachováva pôdorysné ohraničenie stavby.
(3) Stavebný úrad na kolaudačné konanie prizve projektanta alebo generálneho projektanta stavby, zhotoviteľa stavby alebo generálneho zhotoviteľa stavby a  ak  stavebník uskutočňoval stavbu svojpomocou, aj osobu vykonávajúcu stavebný dozor.
(4) Ak stavebný úrad spojí kolaudačné konanie s konaním o zmene stavby pred dokončením, účastníkmi konania sú aj tí účastníci stavebného konania, ktorých práva, právom chránené záujmy môžu byť zmenou priamo dotknuté.

Kolaudačné konanie
§ 137
 
(1)  Na kolaudačné konanie je príslušný stavebný úrad, ktorý vydal stavebné povolenie alebo povolil terénne úpravy.

(2)  Kolaudačné konanie sa začína na písomnú žiadosť  stavebníka, v ktorej uvedie označenie a miesto stavby alebo terénnych úprav, predpokladaný termín dokončenia stavby alebo terénnych úprav vrátane vypratania staveniska a dokončenia úprav okolia stavby a údaj o tom, či sa bude vykonávať skúšobná prevádzka a čas jej trvania. 
(3)    Na ústne pojednávanie  stavebník podľa druhu a účelu stavby predloží 
a) 	geodetickú dokumentáciu týkajúcu sa vytýčenia priestorovej polohy stavby,
b) 	protokol z prevádzkovej skúšky počas skúšobnej prevádzky, alebo vyhodnotenie komplexného preskúšania, ak sa uskutočnilo,
c) 	stavebný denník alebo záznam o stavbe, doklady o vykonanom štátnom stavebnom dohľade,  štátnom odbornom dozore, o vykonanej  inšpekcii práce alebo  kontrolnej prehliadke, ak sa na stavenisku alebo na stavbe uskutočnili,
d) 	overenú projektovú  dokumentáciu stavby, 
e)  	doklady o vykonaní predpísaných skúšok, meraní a revízií a doklady o spôsobilosti prevádzkových zariadení na plynulú a bezpečnú prevádzku.

§ 138

(1) Ak je  žiadosť úplná, stavebný úrad oznámi začatie konania účastníkom konania a dotknutým orgánom najmenej sedem pracovných dní pred ústnym pojednávaním spojeným s miestnym zisťovaním. 
(2) V oznámení o začatí kolaudačného konania  upozorní stavebný úrad účastníkov konania a dotknuté orgány, že námietky a stanoviská môžu uplatniť najneskôr  pri ústnom pojednávaní, inak sa na ne nebude prihliadať.
(3) Stavebný úrad v rámci miestneho zisťovania vykoná záverečnú kontrolnú prehliadku stavby, ktorou  zisťuje, či  stavba  je  stavebne  dokončená a spôsobilá na užívanie v súlade s účelom, na ktorý je určená, či je uskutočnená podľa stavebného povolenia a overenej  projektovej dokumentácie a či boli odstránené nedostatky zistené  pri kontrolných prehliadkach  počas uskutočňovania stavby. 
(4) Ďalej  zisťuje najmä, či                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                      
a) 	je zaručená bezpečnosť a ochrana zdravia  osôb, protipožiarna bezpečnosť a ochrana životného prostredia,
b)   je zabezpečené riadne užívanie stavby na určený účel,
c)   je zabezpečené vykurovanie stavby,
d)  je zabezpečené pripojenie na technickú infraštruktúru v rozsahu, ako je vybudovaná,
e)	je zabezpečený bezbariérový prístup k stavbe, možnosť bezpečného pohybu osôb s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie a  užívanie stavby osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie,
f)	je zabezpečená plynulá a bezpečná prevádzka výťahov,
g)  je zabezpečené pripojenie stavby na pozemné komunikácie,
h) sú splnené podmienky stavebného povolenia na nevyhnutnú komplexnosť výstavby a na vylúčenie negatívnych vplyvov na životné prostredie, alebo ich  obmedzenie na prípustnú mieru,
i)	sú predložené doklady o vykonaní predpísaných skúšok s vyhovujúcimi výsledkami a vyhlásenie výrobcu o zhode stavebných výrobkov a doklady o posúdení zhody určeného výrobku podľa zákona,
j)  	sú splnené podmienky na zabezpečenie ochrany verejných záujmov, ktoré vyplývajú zo stanovísk a rozhodnutí dotknutých orgánov. 
(5)  Záverečnú kontrolnú prehliadku stavby povolenej v zjednodušenom stavebnom konaní môže vykonať aj audítor stavby a  vydať o nej odborný posudok. 
(6)  Stavebný úrad môže s kolaudačným konaním spojiť konanie o zmene stavby pred dokončením, ak sa skutočné realizovanie stavby podstatne neodchyľuje od overenej projektovej dokumentácie.

§ 139
Kolaudačné rozhodnutie
 
(1)   Kolaudačným rozhodnutím sa povoľuje užívanie stavby na určený účel a určujú sa podmienky užívania stavby.
	(2) V podmienkach užívania stavby stavebný úrad  podľa druhu a účelu  stavby môže uložiť  povinnosti na zabezpečenie verejných záujmov, na ochranu práv a právom chránených záujmov účastníkov konania, na zabezpečenie záujmov starostlivosti o životné prostredie, bezpečnosť a ochranu zdravia osôb, protipožiarnu bezpečnosť a zabezpečenie užívania osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo  orientácie.
(3) Ak sa má stavba užívať ako prevádzkareň, kolaudačné rozhodnutie je zároveň osvedčením, že prevádzkareň je spôsobilá na prevádzku najmä podľa dokladov o vykonaní predpísaných skúšok, meraní a revízií a dokladov o spôsobilosti prevádzkových zariadení na plynulú a bezpečnú prevádzku.

§ 140
Skúšobná prevádzka

    	(1) Skúšobnou prevádzkou sa overuje funkčnosť, parametre a vlastnosti uskutočnenej stavby podľa overenej projektovej dokumentácie. Podmienky skúšobnej prevádzky určí stavebný úrad po prerokovaní s dotknutými orgánmi, vrátane lehoty jej ukončenia. Do lehoty skúšobnej prevádzky sa započítava aj  čas nevyhnutný  na jej vyhodnotenie.
      	(2) Stavebný úrad môže nariadiť skúšobnú prevádzku aj na základe požiadavky dotknutého orgánu. V takomto prípade určí, že kolaudačné rozhodnutie je možné vydať len po uskutočnení skúšobnej prevádzky. 
       	(3) Vyhodnotenie výsledkov skúšobnej prevádzky prikladá stavebník ku žiadosti o vydanie kolaudačného rozhodnutia.

§ 141
Predčasné užívanie stavby

      	(1)  Stavebný úrad môže na žiadosť stavebníka vydať časovo obmedzené povolenie na predčasné užívanie stavby ešte pred jej úplným dokončením, ak to neohrozí  dokončenie stavby a stavba vyhovuje základným požiadavkám na stavby, všeobecným  technickým požiadavkám na výstavbu vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie.  
        	(2)    Stavebník pripojí ku žiadosti o povolenie podľa odseku 1  súhlas zhotoviteľa stavby s dohodnutými podmienkami predčasného užívania stavby.  Ak ide o stavby  uskutočňované svojpomocou podmienky predčasného užívania stavby uvedie stavebník v žiadosti.
 	(3) Ak nie sú splnené podmienky podľa odseku 1 stavebný úrad zamietne žiadosť o predčasné užívanie stavby.

§ 142
Kolaudačné osvedčenie
      
(1)  Pre stavbu, na ktorú bol vydaný územný súhlas stavebný úrad vydá kolaudačné osvedčenie.
(2)  Na kolaudačné osvedčenie sa primerane vzťahuje ustanovenie § 139.

Druhý diel
Zmena v užívaní stavby

§ 143
 
(1) Stavbu možno užívať len na účel určený v kolaudačnom rozhodnutí alebo v kolaudačnom osvedčení, prípadne v stavebnom povolení. Zmeny účelu užívania stavby, ktoré spočívajú v  zmene spôsobu užívania  stavby, jej  prevádzkového zariadenia, v zmene spôsobu a podstatnom rozšírení výroby alebo  činností, v požiarnom zaťažení stavby, a zmeny v činnosti, ktorej účinky by mohli ohroziť verejný záujem vyplývajúci z územného plánu a z osobitných predpisov, ohroziť život  a zdravie osôb, bezpečnosť alebo životné prostredie alebo ohroziť oprávnené záujmy iných osôb, vyžadujú rozhodnutie stavebného úradu o zmene v užívaní stavby.
(2) Ak je zmena v užívaní stavby podmienená zmenou dokončenej stavby, ktorá vyžaduje ohlásenie alebo stavebné povolenie, postupuje sa podľa § 120 až 132. 
(3) Na konanie o zmene v užívaní stavby sa primerane vzťahujú ustanovenia § 135 až 143. 

Štvrtá hlava
ÚDRŽBA  A ODSTRAŇOVANIE  STAVBY

Prvý diel
Údržba stavby

§ 144
 Základné povinnosti vlastníka stavby

 	(1) Počas užívania stavby je vlastník stavby na vlastné náklady povinný 
a) 	vykonávať včas údržbu stavby; ak je režim kontroly a údržby stavby určený právnymi a technickými predpismi, vlastník stavby ho musí dodržiavať a ak ide o stavby určené na užívanie verejnosťou je povinný vyhodnocovať, či stavba vyhovuje základným požiadavkám na stavby s dôrazom na mechanickú odolnosť a stabilitu stavby, 
b) 	včas a riadne vykonať stavebné úpravy alebo  zmenu dokončenej stavby, ak nie je v súlade s niektorou zo základných požiadaviek na stavby,
c) 	vykonať stavebné úpravy a zabezpečovacie práce nariadené stavebným úradom,
d) 	uchovávať rozhodnutia stavebného úradu, overenú projektovú dokumentáciu a ďalšie doklady, ktoré sa týkajú stavby a vykonaných stavebných úprav a udržiavacích prác, a pri zmene vlastníctva stavby ich odovzdať novému vlastníkovi.
        	(2) Ak sa nezachovajú doklady podľa odseku 1 písm. d), z ktorých by bolo možné  zistiť  účel, na aký bola stavba povolená, predpokladá sa, že stavba je určená na účel, ktorý umožňuje jej stavebno-technické riešenie, vnútorné usporiadanie a technické vybavenie. Ak konštrukcia, vnútorné usporiadanie a technické vybavenie  stavby umožňuje užívať stavbu na viaceré účely, predpokladá sa, že stavba je určená na účel, na ktorý sa skutočne užíva.
(3) Vlastník stavby môže obstarať projektovú dokumentáciu existujúcej  stavby, ak nebola vyhotovená, nezachovala sa alebo nie je v náležitom stave, ktorú stavebný  úrad overí; ak nie je nevyhnutné vyhotoviť úplnú dokumentáciu, postačí  vyhotovenie zjednodušenej projektovej dokumentácie stavby.
Druhý diel
Odstraňovanie stavieb 

§ 145
Povolenie odstránenia stavby

 (1) Vlastník stavby je povinný oznámiť stavebnému úradu zámer odstrániť stavbu, okrem stavieb uvedených v prílohe č. 3, ak v nich nebol použitý azbest. V oznámení zámeru  vlastník stavby uvedie najmä  druh, účel, miesto a označenie stavby, dôvody odstránenia stavby, dátum predpokladaného začatia a skončenia búracích prác, či stavbu odstráni svojpomocou so zabezpečením vedenia odstraňovania stavby  stavebným dozorom alebo ju odstráni osobou, ktorá má oprávnenie na vykonávanie búracích  prác, ako  naloží s odpadom a s uvoľneným pozemkom a aké opatrenia sú potrebné na zabezpečenie susedných pozemkov a stavieb. K oznámeniu priloží doklad preukazujúci vlastnícke právo k stavbe, technický popis búracích prác; ak ide o stavby, ktoré vyžadujú stavebné povolenie alebo o stavby podľa prílohy č. 4 písm. a) a  c) body  1. až  4. priloží aj  projektovú dokumentáciu búracích prác. 
(2) Vlastník môže stavbu odstrániť, ak stavebný úrad do 30 dní odo dňa oznámenia  zámeru neurčí, že na odstránenie je potrebné povolenie. Ak stavebný úrad vlastníkovi oznámi, že stavbu je možné odstrániť iba na základe povolenia, určí súčasne, aké náležitosti je treba doplniť.  
(3) Ak je návrh na odstránenie stavby úplný, stavebný úrad oznámi začatie konania o odstránení stavby a  nariadi ústne pojednávanie spojené s miestnym zisťovaním  najmenej sedem pracovných dní pred jeho konaním. Stavebný úrad v oznámení o začatí konania upozorní   účastníkov konania, aby svoje pripomienky a námietky uplatnili najneskôr na ústnom pojednávaní, inak sa na ne nebude prihliadať. 
(4) Ak sa má na mieste odstraňovanej stavby uskutočniť stavba, možno povolenie alebo súhlas na odstránenie stavby zahrnúť do stavebného povolenia alebo do stavebného súhlasu; oznámenie odstránenia stavby možno spojiť s ohlásením novej stavby.
(5) Povolenie stavebného úradu sa nevyžaduje na odstránenie zariadenia staveniska, ktorého dočasnosť bola obmedzená v stavebnom povolení na čas trvania stavby, a na odstránenie stavieb a zariadení, ktoré nepodliehajú stavebnému povoleniu postačí oznámenie lehoty, do ktorej budú odstránené.

§ 146
Nariadenie odstránenia stavby 

 	(1)  Stavebný úrad nariadi vlastníkovi stavby odstránenie stavby
a)	ktorá svojím nevyhovujúcim stavom ohrozuje život a zdravie alebo bezpečnosť osôb alebo zvierat, životné prostredie, majetok tretích osôb a  jej vlastník napriek rozhodnutiu stavebného úradu v určenej lehote neodstránil nevyhovujúci stav stavby,
b)	uskutočňovanej alebo uskutočnenej bez rozhodnutia alebo bez súhlasu stavebného úradu vyžadovaného týmto zákonom alebo v  rozpore s nimi, 
c)	na  ktorú  bolo  podľa § 158 ods. 7 zrušené  stavebné  povolenie.
(2) Odstránenie stavby podľa  odseku 1 písm. b) sa nenariadi iba v prípade, ak vlastník stavby preukáže, že dodatočné povolenie nie je v rozpore s verejnými záujmami chránenými týmto zákonom a osobitnými predpismi.
 (3)  Na odstránenie terénnych úprav sa primerane vzťahujú odseky 1 a 2. 

§ 147
Zastavenie prác na  stavbe
 
(1) Stavebný úrad nariadi rozhodnutím zastavenie prác na stavbe uskutočňovanej bez rozhodnutia alebo bez súhlasu stavebného úradu vyžadovaného týmto zákonom alebo v  rozpore s nimi.  Odvolanie proti rozhodnutiu o zastavení prác na stavbe nemá odkladný účinok.
(2)  Stavebný úrad súčasne vydá písomné opatrenie, ktorým vyzve dodávateľa vody a elektrickej energie na okamžité zastavenie dodávok; na výzvu  a jej doručenie sa vzťahujú základné pravidlá všeobecného predpisu o správnom konaní.    
(3) Stavebný úrad zastavenie uskutočňovania nepovolenej stavby oznámi aj na prenosnej úradnej tabuli umiestnenej na nepovolenej stavbe a  spíše zápisnicu, v ktorej podrobne zdokumentuje stav rozostavanosti stavby a podľa potreby doplní obrazovú dokumentáciu alebo videodokumentáciu.  
(4) Stavebník  môže pokračovať v prácach na stavbe len na základe rozhodnutia stavebného úradu.
(5) Nerešpektovanie rozhodnutia stavebného úradu o zastavení prác na nepovolenej stavbe zhotoviteľom sa považuje za osobitne závažné porušenie tohto zákona; stavebný úrad môže po opakovanom zistení podať podnet na zrušenie jeho živnostenského oprávnenia).

Konanie o odstránení stavby
§ 148

      	(1) Na konanie o odstránení stavby je príslušný stavebný úrad, ktorý by bol  príslušný na povolenie stavby.
       	(2) V rozhodnutí, ktorým sa nariaďuje alebo povoľuje odstránenie stavby, určí stavebný úrad podmienky 
a)	na zabezpečenie nevyhnutnej projektovej dokumentácie búracích prác, 
b)	na odborné vedenie búracích prác a ich bezpečnosti, vrátane bezpečnosti okolitých stavieb, 
c)	vyplývajúce zo všeobecných technických požiadaviek na výstavbu, 
d)	vyplývajúce z požiadaviek dotknutých orgánov a obce, 
e)	na ochranu práv a právom chránených záujmov účastníkov konania,
f)	na archivovanie dokumentácie.
(3) V rozhodnutí stavebný úrad určí povinnosť vykonania prác osobou, ktorá má oprávnenie na vykonávanie búracích  prác; ak ide o stavby, ktoré bude vlastník odstraňovať svojpomocou, uvedie stavebný úrad, kto bude vykonávať stavebný dozor nad búracími prácami.
(4) Stavebný úrad môže v podmienkach rozhodnutia o odstránení stavby
a) 	uložiť povinnosť oznámiť určité štádium búracích prác na zabezpečenie výkonu štátneho stavebného dohľadu, 
b) 	uložiť vlastníkom susedných pozemkov a susedných stavieb, aby po určený čas a v nevyhnutnom rozsahu znášali vykonávanie niektorých búracích prác zo svojich pozemkov alebo stavieb,
c) 	určiť podrobnejšie podmienky postupu a spôsobu búracích prác, najmä na zabezpečenie stability susedných stavieb, na zaručenie bezpečného užívania susedných stavieb a premávky na priľahlých komunikáciách,
d)	uložiť povinnosť po odstránení stavby upraviť pozemok, zabezpečiť odvádzanie povrchových vôd a vysadiť zeleň.
(5) Ak stavebný úrad rozhoduje o odstránení stavby, ktorá je kultúrnou pamiatkou, vopred si obstará súhlas príslušného dotknutého orgánu.  	        
(6) Náklady na odstránenie stavby znáša jej vlastník, ktorý zodpovedá aj za škodu, ktorá pri odstraňovaní stavby bola spôsobená na susedných pozemkoch a stavbách; o zodpovednosti za škodu platí všeobecný predpis).
(7) Ak o odstránení stavby rozhodol súd, stavebný úrad určí len podmienky podľa  odsekov 2 až 4.
(8)  Na konanie o odstránení zmeny stavby a terénnych úprav sa primerane vzťahuje § 145 až  149.

§ 149
				
(1)  Ak hrozí zrútenie stavby a sú bezprostredne ohrozené  životy osôb alebo zvierat, stavebný  úrad môže  vo verejnom záujme výnimočne vydať vlastníkovi stavby ústny príkaz na okamžité odstránenie stavby a určiť podmienky  na odstránenie stavby. Najneskôr do troch dní od vydania ústneho príkazu vydá rozhodnutie, v ktorom uvedie dôvody, pre ktoré bol príkaz vydaný; odvolanie proti rozhodnutiu nemá odkladný účinok.
 (2) Ak okamžité odstránenie stavby nezabezpečí vlastník stavby, alebo ak je vlastník stavby neznámy, okamžité odstránenie stavby zabezpečí stavebný úrad prostredníctvom osoby, ktorá má oprávnenie na vykonávanie búracích  prác a rozhodnutím podľa odseku 1 rozhodne aj o úhrade nákladov na odstránenie stavby. 
(3)  Ak stavebný úrad vydá  ústny príkaz o odstránení pamiatkovo chránenej stavby, oznámi dôvody vydania príkazu aj orgánu pamiatkovej ochrany.
(4)  Náklady na okamžité odstránenie stavby znáša vlastník stavby.

§ 150
   (1)  Stavebný úrad začne z vlastného podnetu konanie o odstránení stavby podľa     § 146 ods. 1 písm. b) a vyzve vlastníka stavby, aby v určenej lehote predložil údaje a doklady  v rozsahu primerane podľa § 123, ktorými preukáže vlastnícke  právo k pozemku alebo iné právo k pozemku, ktoré ho oprávňuje uskutočniť stavbu a zároveň preukáže, že 
a)	umiestnenie stavby nie je v rozpore s cieľmi a zámermi územného plánovania, najmä s územnoplánovacou dokumentáciou vzhľadom na priestorové usporiadanie a funkčné využívanie a na pomery v území,  nie je v rozpore so zastavovacími podmienkami podľa územného rozhodnutia, ak bolo vydané alebo s verejným záujmom chráneným osobitným zákonom,
b)	stavba  nie je v rozpore so základnými požiadavkami na stavby a so všeobecnými technickými požiadavkami na výstavbu vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie, technickými predpismi a technickými normami,
e)	stavbu možno napojiť na  dopravnú infraštruktúru a technickú infraštruktúru, 
f)	stanoviská dotknutých orgánov sú súhlasné,
g)	uskutočnenie stavby nezasahuje do práv a právom chránených záujmov iných osôb.
(2)	Ak vlastník stavby predloží žiadosť o dodatočné povolenie stavby,  stavebný úrad preruší konanie o odstránení stavby a ďalej koná o podanej žiadosti. Po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia o dodatočnom povolení stavby stavebný úrad konanie o odstránení stavby zastaví.
 (3) V rozhodnutí o dodatočnom povolení stavby stavebný úrad dodatočne povolí už uskutočnenú časť stavby a určí podmienky na dokončenie stavby alebo nariadi jej úpravy.     S konaním o dodatočnom povolení stavby, ktorá je už dokončená stavebný úrad spojí kolaudačné konanie.
(4) Ak vlastník stavby žiadosť a požadované doklady nepredloží v určenej lehote alebo ak sa na ich podklade nepreukáže splnenie podmienok podľa odseku 1, stavebný úrad nariadi odstránenie stavby.
 (5) Ak bola stavba začatá podľa  stavebného povolenia, ktoré ešte nenadobudlo právoplatnosť, stavebný úrad posúdi súlad stavby s verejnými záujmami na základe stanovísk podľa § 14  a  podkladov predložených v stavebnom konaní.
	(6) Na konanie o dodatočnom povolení stavby sa primerane vzťahujú ustanovenia        § 122 až  129 a  § 135  až  141.

Tretí diel
Osobitné oprávnenia stavebného úradu 

§ 151

(1)	Stavebný úrad je z dôvodu  verejného  záujmu oprávnený
a)	nariadiť nevyhnutné úpravy na stavbe alebo na stavebnom pozemku,
b)	nariadiť vykonanie neodkladných zabezpečovacích prác,
c)	nariadiť údržbu stavby,
d)	nariadiť  vypratanie stavby,
e)	ukladať opatrenia na susednom pozemku alebo stavbe.
(2)	 Ustanovenie odseku 1 sa vzťahuje  primerane na terénne úpravy.

§ 152
Nevyhnutné úpravy

 	(1) Ak stavba nezodpovedá základným požiadavkám na stavby podľa § 96, stavebný úrad vo verejnom záujme nariadi vlastníkovi stavby uskutočniť nevyhnutné úpravy na stavbe alebo na stavebnom pozemku. Nariadené úpravy je vlastník povinný vykonať na vlastné náklady.
 	(2) Ak sa na uskutočnenie nevyhnutnej úpravy vyžaduje projektová dokumentácia alebo iné podklady, stavebný úrad uloží vlastníkovi stavby alebo stavebného pozemku ich predloženie v určenom rozsahu a lehote. V prípade nesplnenia uloženej povinnosti môže stavebný úrad obstarať potrebnú dokumentáciu alebo podklady na náklady povinného. Po ich zabezpečení stavebný úrad nariadi vykonanie úpravy a určí podmienky a lehotu jej uskutočnenia.
 	(3) Ak sa na vykonanie nevyhnutnej úpravy nevyžaduje projektová dokumentácia alebo iné podklady, uloží stavebný úrad vlastníkovi stavby alebo stavebného pozemku vykonanie úpravy a určí rozsah, spôsob, podmienky a lehotu jej uskutočnenia.
 	(4) Stavbu alebo jej časť, na ktorej boli nariadené nevyhnutné stavebné úpravy, možno užívať len na základe kolaudačného rozhodnutia, ak stavebný úrad od ich kolaudácie neupustil.

§ 153
Vypratanie stavby

	(1) Ak je stavba v takom stave, že bezprostredne ohrozuje život alebo zdravie osôb, nariadi stavebný úrad užívateľom stavby jej vypratanie; odvolanie proti rozhodnutiu nemá odkladný účinok. Ak ide o stavbu, v ktorej sa nachádzajú byty, je vlastník stavby povinný oprávneným užívateľom bytov zabezpečiť bytovú náhradu.
	(2) Rozhodnutie o vyprataní stavby podľa odseku 1 možno oznámiť ústne; písomné vyhotovenie tohto rozhodnutia sa musí bezodkladne doručiť.
 	(3) Stavebný úrad nariadi vypratanie stavby aj vtedy, ak je to potrebné na vykonanie neodkladných zabezpečovacích prác, nevyhnutných úprav a údržby, ktoré sám nariadil. 
      
§ 154
Zabezpečovacie práce

(1)	Ak stavba svojim stavom ohrozuje život alebo zdravie osôb či zvierat, prípadne  značné majetkové hodnoty  alebo kultúrne  hodnoty, a  ak nie  je nevyhnutné stavbu okamžite odstrániť, nariadi  stavebný úrad vykonať vo verejnom záujme vlastníkovi stavby neodkladné zabezpečovacie práce.
(2)	Ak  hrozí nebezpečenstvo z omeškania a vykonanie zabezpečovacích prác stavby  sa nedá zabezpečiť inak, stavebný úrad nariadi  prostredníctvom osoby, ktorá má oprávnenie na vykonávanie stavebných  prác aj bez prerokovania s vlastníkmi stavby, okamžite vykonať zabezpečovacie práce v nevyhnutnom rozsahu a určí pre ne podmienky. 
(3)	Odvolanie proti rozhodnutiu o nariadení zabezpečovacích prác nemá odkladný účinok.
(4)	Ustanovenia odsekov 1 až 3 sa primerane použijú ak sa zabezpečovacie práce nariaďujú pre terénne úpravy.
(5) Náklady na zabezpečovacie práce znáša vlastník stavby.

§ 155
Opatrenia na susednom pozemku alebo stavbe

	(1) Na uskutočnenie  stavby alebo jej zmeny  a na uskutočnenie nevyhnutných  úprav, udržiavacích  alebo zabezpečovacích  prác a na odstránenie  stavby  môže stavebný  úrad uložiť  vlastníkovi alebo užívateľovi susedného pozemku alebo susednej stavby, aby  strpel vykonanie prác z jeho pozemku alebo stavby.
(2) Ten, v prospech koho uložil stavebný úrad opatrenie podľa odseku 1 je povinný  dbať, aby čo najmenej rušil užívanie susedných pozemkov alebo stavieb a aby vykonávanými  prácami nevznikli škody, ktorým možno zabrániť; je povinný poskytnúť vlastníkovi susedného pozemku alebo susednej stavby primeranú náhradu za obmedzenie vlastníckeho práva a  po skončení  prác uviesť susedný  pozemok alebo stavbu do pôvodného stavu alebo poskytnúť vlastníkovi náhradu28). 

§ 156
Účastníci konania

(1) Účastníkom konania  podľa § 148 až 150 a § 152 až 155  je osoba, ktorá má vlastnícke alebo iné práva k pozemku alebo stavbe a ktorej práva a právom chránené záujmy môžu byť rozhodnutím dotknuté.
(2) Účastníkom konania je aj osoba oprávnená na vykonávanie stavebných prác, ktorej sa má nariadiť vykonanie prác podľa § 149 a 154.

§ 157
Mimoriadne postupy
(1)	Ak v dôsledku živelnej udalosti, havárie alebo inej mimoriadnej udalosti je nevyhnutné bezodkladne uskutočniť dočasnú stavbu, zmenu dokončenej stavby alebo vykonať neodkladné zemné práce, búracie práce alebo zabezpečovacie práce na stavbe, možno ich začať bez predchádzajúceho povolenia alebo iného rozhodnutia stavebného úradu. Ten, kto ich organizuje alebo zabezpečuje, je povinný bezodkladne o ich uskutočnení upovedomiť stavebný úrad. 
	(2) Ak sa majú obnoviť stavby alebo pozemky poškodené alebo zničené živelnou udalosťou, haváriou alebo inou mimoriadnou udalosťou v súlade s pôvodnými povoleniami, stačí, ak sa ich obnovenie vopred ohlási stavebnému úradu. Na postup sa vzťahujú primerane ustanovenia § 120 a 121. 
(3) Ak je na zmiernenie následkov alebo odvrátenie hrozby živelnej pohromy, havárie alebo inej mimoriadnej udalosti nevyhnutné uskutočniť stavbu, stavebný úrad môže
a)	obmedziť rozsah žiadosti o stavebné povolenie alebo návrhu na povolenie terénnych úprav a ich príloh na nevyhnutný rozsah potrebný na posúdenie a rozhodnutie,
b)	upustiť od územného konania alebo spojiť územné konanie so stavebným konaním alebo s inými konaniami,
c)	umožniť predloženie dokladov až dodatočne,
 d)	vydať predbežné povolenie, v ktorom sa určí lehota na dodatočné predloženie dokladov; po ich predložení vykoná konanie a vydá rozhodnutie.
	(4) Na vykonanie terénnych úprav sa odseky 1 až 3 použijú primerane.

Piata Hlava
ŠTÁTNY STAVEBNÝ  DOHĽAD 

§  158
(1)	Štátny stavebný dohľad zabezpečuje ochranu verejných záujmov, ako aj práv a právom chránených záujmov právnických osôb a fyzických osôb, ktoré vyplývajú z uskutočňovania stavby, jej zmeny alebo údržby, z vlastností stavby pri jej užívaní, z odstránenia stavby a z terénnych úprav podľa tohto zákona.
(2)	Orgánmi štátneho stavebného dohľadu sú
a)	stavebný úrad, špeciálny stavebný úrad, vojenský stavebný úrad a iný stavebný úrad,
b)  	inšpekcia,	
c)	orgány oprávnené podľa osobitných predpisov dozerať na uskutočňovanie, užívanie a odstraňovanie stavieb.
(3)	Orgán štátneho stavebného dohľadu zisťuje najmä, či
a) 	stavebník uskutočňuje stavbu, stavebné úpravy alebo udržiavacie práce podľa rozhodnutí alebo súhlasov podľa tohto zákona potrebných na uskutočňovanie stavby,
b) 	zhotoviteľ  dodržiava podmienky na uskutočňovanie stavby, 
c) 	sa na stavbe nachádza projekt stavby overený v stavebnom konaní a či sa vedie stavebný denník alebo záznam o stavbe, 
d) 	sa pri uskutočňovaní stavby, stavebných úprav alebo pri udržiavacích prácach dodržiavajú podmienky stavebného povolenia, všeobecne záväzné predpisy a technické normy vzťahujúce sa na stavebné práce a stavebné výrobky,
e) 	stavebno-technický stav stavby neohrozuje životy a zdravie osôb alebo zvierat, bezpečnosť alebo životné prostredie,
f )	uskutočňovaním stavby nie je nad prípustnú  mieru zaťažované jej  okolie, 
g) 	sú vykonávané predpísané skúšky na stavbe, 
h) 	sa stavba užíva spôsobom povoleným v kolaudačnom rozhodnutí alebo kolaudačnom osvedčení, 
i) 	sa stavba udržiava v súlade s požiadavkami zákona, 
j) 	sa dodržiavajú podmienky povolenia alebo nariadenia odstránenia stavieb alebo nariadených stavebných úprav a udržiavacích prác, 
k) 	sa terénne úpravy  vykonávajú podľa povolenia, 
l)	sa odstraňovaním stavby neohrozujú susedné pozemky a stavby na nich.
(4) Ak  orgán štátneho stavebného dohľadu zistí na stavbe nedostatok, alebo  zistí nepovolenú stavbu, vyzve stavebníka a  zhotoviteľa stavby alebo osobu vykonávajúcu stavebný dozor , aby urobili nápravu alebo zastavili práce na stavbe.
 	(5) Ak vyzvaná osoba  nerešpektuje výzvu na odstránenie nedostatku, orgán štátneho stavebného dohľadu oznámi túto skutočnosť stavebnému úradu, ktorý nariadi odstrániť zistený nedostatok. V rozhodnutí môže stavebný úrad uložiť vyzvanej osobe povinnosť zdržať sa činnosti, ktorá nad prípustnú mieru ustanovenú osobitnými zákonmi poškodzuje životné prostredie, alebo povinnosť vykonať opatrenia, ktoré znížia nepriaznivé účinky ich činnosti na životné prostredie na prípustnú mieru. 
	(6) Ak vyzvaná osoba  nerešpektuje výzvu o zastavení prác na nepovolenej stavbe, orgán štátneho stavebného dohľadu oznámi túto skutočnosť stavebnému úradu, ktorý postupuje podľa § 147 a nariadi zastaviť práce na nepovolenej stavbe. 
	(7) Ak  orgán štátneho stavebného dohľadu zistí na stavbe neodstrániteľný nedostatok vzniknutý pri uskutočňovaní stavby, ktorý bráni pokračovať v prácach na stavbe, stavebný úrad na jeho podnet zruší stavebné povolenie a  rozhodne o odstránení stavby.
 	(8) Ak je na nápravu podľa odseku 4 potrebný zásah do stavebno-technického riešenia stavby, rozhodne o ňom stavebný úrad.

§ 159

(1)   Orgán štátneho stavebného dohľadu vykonáva  kontrolnú prehliadku rozostavanej stavby podľa § 127 ods. 3 písm. a) na podklade overenej projektovej dokumentácie, prípadne z dokumentácie na uskutočnenie stavby,  ktorou zisťuje či je stavba uskutočňovaná technicky správne a v zodpovedajúcej kvalite, prípadne overuje použitie určených stavebných výrobkov a konštrukcií. Na základe zistených skutočností ukladá opatrenia.
      	(2) Kontrolná prehliadka a uložené opatrenie, ako aj plnenie uloženého opatrenia sa zaznamenáva do stavebného denníka alebo do záznamu o stavbe. O priebehu a výsledku kontrolnej prehliadky sa podľa potreby vypracuje záznam.
  	(3) Na výzvu orgánu štátneho stavebného dohľadu sú podľa charakteru veci povinní zúčastniť sa kontrolnej prehliadky okrem stavebníka aj projektant, generálny projektant, stavbyvedúci a osoba vykonávajúca stavebný dozor. Na kontrolnú prehliadku podľa potreby prizve aj dotknuté orgány, audítora stavby, alebo koordinátora bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ak pôsobia na stavenisku.                
(4) Orgán štátneho stavebného dohľadu vedie evidenciu o vykonaných kontrolných prehliadkach stavieb, v ktorej je uvedené, kedy bola kontrolná prehliadka vykonaná, ktorej stavby sa týka a aký je jej výsledok.
(5) Na vykonávanie kontrolných prehliadok stavby sa nevzťahuje zákon o kontrole v štátnej správe. Na vstup na pozemok a do stavby pri kontrolnej prehliadke platí ustanovenie §  173.
    
§ 160
	
     	(1) Inšpekcia vykonáva štátny stavebný dohľad najmä na stavbách, ktoré vyžadujú stavebné povolenie a na stavbách povoľovaných v stavebnom konaní v sprísnenom režime  okrem stavieb povoľovaných špeciálnym stavebným úradom, vojenským stavebným úradom a iným stavebným úradom.  

    	(2) Inšpekcia nariaďuje odstránenie nedostatkov zistených výkonom štátneho stavebného dohľadu na základe podnetov ministerstva, orgánu štátneho odborného dozoru alebo na základe sťažností, podnetov a petícií a sleduje ich odstránenie. 
(3)  Ak vyzvaná osoba nedbá na výzvu, nariadi inšpekcia nápravu rozhodnutím a ak je to nevyhnutné na ochranu života a zdravia alebo životného prostredia, rozhodne o zastavení prác na stavbe a nariadi vykonanie opatrení na ochranu stavby a staveniska. Odvolanie proti rozhodnutiu o zastavení prác na stavbe nemá odkladný účinok. Po vykonaní nápravy možno v prácach na stavbe pokračovať len na základe nového rozhodnutia inšpekcie.
 	(4) Ak je pri výkone štátneho stavebného dohľadu podozrenie z použitia nevhodných stavebných výrobkov alebo z vykonania prác na stavbe v rozpore s technickými predpismi, technickými normami, návodmi výrobcu stavebných výrobkov alebo so zaužívanými postupmi,  inšpekcia zabezpečí na náklady zhotoviteľa stavby odobratie vzorky na vykonanie kontrolnej skúšky alebo na vyhotovenie znaleckého posudku.
(5) Ak pri výkone štátneho stavebného dohľadu inšpekcia zistí nepovolenú stavbu,  rozhodne o zastavení prác na stavbe, určí opatrenia na ochranu stavby a staveniska a oznámi stavbu stavebnému úradu.

PIATA Č A S Ť
Správne delikty

§ 161
Priestupky

(1)  Priestupku  sa dopustí ten, kto 
a)	nezabezpečí vedenie uskutočňovania stavby stavebným dozorom,
b)	neumiestni na stavenisku tabuľu o povolení stavby,
c)	neodstráni zistené nedostatky stavby na základe výzvy stavebného úradu alebo inšpekcie,
d)	nevykoná v určenom čase nariadené nevyhnutné úpravy, zabezpečovacie práce alebo vypratanie stavby,
e)	uskutočňuje územný zámer bez územného súhlasu,
f)	uskutočňuje stavbu alebo jej zmenu, terénne úpravy alebo údržbu stavby,  ktoré  treba ohlásiť,  bez  takéhoto  ohlásenia alebo v rozpore s ním,
g)	odstraňuje stavbu bez ohlásenia  stavebnému úradu,
h)	uskutočňuje stavbu alebo jej zmenu bez  stavebného  povolenia alebo v rozpore s ním,
i)	užíva stavbu bez kolaudačného osvedčenia, kolaudačného rozhodnutia alebo v rozpore s nimi, 
j)	užíva stavbu ako vlastník stavby alebo jej nájomca alebo umožní inej osobe užívanie stavby bez   kolaudačného rozhodnutia, kolaudačného osvedčenia alebo v rozpore s nimi,
k)	odstraňuje stavbu bez povolenia, ak sa takéto povolenie vyžaduje,
l)	vykonáva činnosti, na ktoré je potrebné územné rozhodnutie o zmene využívania územia bez takého rozhodnutia alebo v rozpore s ním,
m)	uskutočňuje stavbu v chránenom území alebo v ochrannom pásme bez stavebného povolenia.

(2)  Za priestupok podľa odseku 1  písm. a) až d)  možno uložiť pokutu do 3 300 €.
(3)  Za priestupok podľa odseku 1  písmena e) až g) možno uložiť pokutu do 17 000 €.
(4)  Za priestupok podľa odseku 1  písmena h) až l) možno uložiť pokutu do  70 000 €.
(5)  Za priestupok podľa odseku 1  písmena m) možno uložiť pokutu do  165 000 €.
(6) Za priestupok podľa  odseku 1 opakovaný v priebehu jedného roka od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení  pokuty možno uložiť pokutu vo výške dvojnásobku hornej hranice pokuty.
(7) Priestupky podľa odseku 1 prejednáva v rámci svojej pôsobnosti stavebný úrad alebo inšpekcia.
(8) Na priestupky a na ich prejednávanie sa vzťahuje všeobecný predpis o priestupkoch.

	Iné správne delikty
	§ 162

(1)	Orgán územného plánovania, ktorý obstaráva územnotechnické podklady, uloží pokutu 3 300 € vlastníkovi infraštruktúry, ktorý neposkytne údaje o území.
(2)	Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží  pokutu od 1 700 € do 17 000 € podnikateľovi, ktorý  ako stavebník alebo vlastník stavby
a) 	nezabezpečí vedenie uskutočňovania stavby stavebným dozorom,
b) 	neumiestni na stavenisku tabuľu o povolení stavby,  
c) 	neodstráni zistené nedostatky stavby na základe výzvy stavebného úradu alebo inšpekcie,
d) nevykoná v určenom čase nariadené nevyhnutné úpravy, zabezpečovacie práce alebo vypratanie stavby.
(3)	 Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží  pokutu od 10 000 €  do 100 000 € podnikateľovi, ktorý ako stavebník alebo vlastník stavby
a)  	uskutočňuje územný zámer bez územného súhlasu,    
b) 	uskutočňuje stavbu alebo jej zmenu, terénne úpravy alebo údržbu stavby,  ktoré  treba ohlásiť,  bez  takéhoto  ohlásenia alebo v rozpore s ním,
c)  	užíva stavbu bez kolaudačného osvedčenia alebo v rozpore s nimi, 
d)  	odstraňuje stavbu bez oznámenia stavebnému úradu.
(4) Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží  pokutu od 33 000 €  do 170 000  € podnikateľovi, ktorý ako stavebník alebo vlastník stavby
a)	vykonáva činnosti bez územného rozhodnutia o zmene využitia územia alebo v rozpore s ním, 
b)	uskutočňuje stavbu alebo jej zmenu bez  stavebného  povolenia alebo v rozpore s ním,
c)	zhoršuje životné prostredie tým, že predlžuje lehotu výstavby v rozpore so stavebným povolením, 
d)	užíva  stavbu bez kolaudačného rozhodnutia alebo v  rozpore s ním,
e)	umožní inej osobe užívanie stavby bez kolaudačného rozhodnutia alebo v rozpore s ním,
f)	odstraňuje stavbu bez povolenia príslušného orgánu, ak sa takéto povolenie vyžaduje.
 (5) 	Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží  pokutu od 100 000 €  do 350 000 € podnikateľovi, ktorý ako stavebník alebo vlastník stavby
a) bez stavebného povolenia uskutočňuje stavbu v chránenom území alebo v ochrannom pásme,
b)	odstraňuje stavbu, ktorá je kultúrnou pamiatkou bez povolenia odstránenia stavby.

§ 163

(1)  Stavebný úrad alebo inšpekcia  uloží  pokutu od  1 000 € do  170 000  €  podnikateľovi, ktorý ako zhotoviteľ 
a)	uskutočňuje stavbu jej zmenu alebo terénne úpravy  bez stavebného súhlasu alebo bez stavebného povolenia alebo v rozpore s nimi,
b)	odstraňuje stavbu, jej zmenu alebo terénne úpravy bez povolenia stavebného úradu alebo v rozpore s ním,
c)	nezabezpečí odborné vedenie uskutočňovania stavby stavbyvedúcim.

(2)  Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží  pokutu od 3 300 €  do 170 000  € prevádzkovateľovi rozvodnej siete,  ak nerešpektuje výzvu príslušného úradu na zastavenie dodávok elektrickej energie,  vody alebo iných médií na účely uskutočňovania stavby bez stavebného súhlasu alebo bez stavebného povolenia. 

§ 164
	
             (1) Stavebný úrad alebo inšpekcia pri ukladaní pokuty za iný správny delikt určuje výšku pokuty podľa závažnosti správneho deliktu s prihliadnutím najmä na spôsob jeho spáchania, jeho následkov, okolností za ktorých bol spáchaný, miery zavinenia, k pohnútkam a k osobe páchateľa.

 (2) Za iný správny delikt opakovaný v priebehu jedného roku od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení  pokuty stavebný úrad alebo inšpekcia uloží  pokutu vo výške dvojnásobku hornej hranice. 

§ 165

(1) Konanie o pokute za iný správny delikt možno začať do dvoch rokov odo dňa, keď sa orgán oprávnený  na uloženie pokuty dozvedel o tom, že podnikateľ porušil povinnosť alebo nesplnil povinnosť, najneskôr  však do troch rokov odo dňa, keď  došlo k  porušeniu povinnosti  alebo keď  povinnosť mala  byť splnená.
(2) Výnosy z pokút  za iný správny delikt uložených stavebným úradom sú príjmom obce, výnosy z pokút za iný správny delikt uložených inšpekciou sú príjmom štátneho rozpočtu. 

§ 166
Trovy konania

(1) Osobe, ktorej správny orgán uložil pokutu za iný správny delikt, zároveň uloží povinnosť zaplatiť trovy konania.
(2) Trovy konania spojené s prerokovaním iného správneho deliktu sa uhrádzajú paušálnou sumou  170   €.

§ 167
Poriadkové opatrenia

(1) Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží poriadkovú pokutu do 3 300 € tomu, kto
a) 	bráni vykonaniu kontrolnej prehliadky stavby počas jej uskutočňovania alebo výkonu štátneho stavebného dohľadu tým, že neposkytne nevyhnutnú súčinnosť, najmä neposkytne overenú projektovú dokumentáciu, stavebný denník, záznam o stavbe, stavebné povolenie alebo iné rozhodnutie stavebného úradu, ktoré je povinný mať na stavbe alebo na stavenisku, doklady o vhodnosti stavebných výrobkov,  doklad o oprávnení vykonávať stavebný dozor alebo vykonávať činnosť stavbyvedúceho,
b)  	nevykoná uložené opatrenia na bezodkladné zastavenie zemných prác, búracích prác alebo prác na stavbe alebo odstraňovania stavby, alebo vykonanie zabezpečovacieho opatrenia na ochranu stavby, ľudí na nej alebo v jej okolí, alebo ochranu okolia stavby pred hroziacim nebezpečenstvom zo stavby,
c)  	bráni výkonu rozhodnutia o nariadení opatrenia na susednom pozemku alebo stavbe alebo o nariadení vypratania stavby,
d)	nepredloží v určenej lehote dokumentáciu na uskutočnenie nevyhnutných úprav stavby na základe výzvy stavebného úradu, 
e)	neumožní vstup na pozemok alebo na stavbu osobám  podľa § 173, 
f)	nesplní  povinnosti podľa § 115 ods. 4,
g)	nesplní povinnosť podľa § 117 ods. 4,
h)	napriek výzve stavebného úradu neplní svoje povinnosti pri výkone vedenia uskutočňovania stavby.
 (2) Správny orgán, ktorý poriadkovú pokutu uložil, ju môže znížiť alebo odpustiť, ak došlo k okamžitej náprave.

ŠiesTA  Č A S Ť
SPOLOČNÉ, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Prvá hlava
SPOLOČNÉ  USTANOVENIA PRE  POSTUPY  A  KONANIA

§ 168
Osobitný kvalifikačný predpoklad

(1)  Príslušným vzdelaním  podľa § 8 ods. 3 je
a) vysokoškolské vzdelanie architektonického, stavebného alebo právnického zamerania, alebo  
a)	úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania.
(2)  Osobitný kvalifikačný predpoklad podľa § 8 ods. 3 je  súhrn teoretických vedomostí a praktických skúseností a znalosť príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov a technických predpisov; ministerstvo ho overuje skúškou, na základe ktorej vydá osvedčenie.  
(3) Zamestnávateľ je povinný prihlásiť zamestnanca podľa § 8 ods. 3 na získanie osvedčenia v priebehu jedného roka od jeho prijatia do zamestnania. 
(4)  Ministerstvo preskúša zamestnanca podľa § 8 ods. 3, ktorý sa dopustil pri výkone činnosti závažných nedostatkov odbornej povahy.

Ochrana zložiek životného prostredia a iných osobitných  záujmov

§ 169

    	(1) Ak sú konaním podľa tohto zákona dotknuté záujmy chránené osobitnými predpismi rozhodne stavebný úrad  na základe stanoviska dotknutého orgánu podľa § 14.
    	(2) Pred  vydaním   rozhodnutia  o  umiestnení   stavby  alebo rozhodnutia o ochrannom pásme, týkajúceho  sa  stavby,  ktorej  súčasťou  je jadrové zariadenie, je  stavebný   úrad  povinný   vyžiadať  si   stanovisko Úradu  jadrového  dozoru.  
    	(3) Dotknutý orgán môže v stanovisku v procese posudzovania  vplyvov  na   životné  prostredie  podľa  osobitných predpisov  uviesť, že  týmto  sa nahrádza  aj jeho stanovisko v územnom konaní alebo v stavebnom konaní.

§ 170
 
	(1) Ak pri konaní alebo postupe podľa tohto zákona dôjde k nepredvídaným nálezom kultúrne cenných predmetov, detailov stavby alebo chránených častí prírody, ako aj k archeologickým nálezom, určí stavebný úrad po dohode s príslušným orgánom podmienky zabezpečenia záujmov ochrany pamiatok, archeologických nálezov alebo ochrany prírody a  krajiny.
	(2) Stavebník alebo zhotoviteľ stavby je povinný nález ihneď ohlásiť stavebnému úradu a orgánu ochrany pamiatok alebo orgánu ochrany prírody a krajiny a urobiť nevyhnutné opatrenia, aby sa nález nepoškodil alebo nezničil, pokiaľ o ňom nerozhodne stavebný úrad po dohode s orgánom ochrany pamiatok  alebo orgánom ochrany prírody.
(3) Ak počas stavby dôjde k nálezu mimoriadne významnej kultúrnej pamiatky stavebný úrad na podnet Ministerstva kultúry Slovenskej republiky stavebné povolenie zmení alebo zruší;  Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky určí podľa všeobecného predpisu o zodpovednosti za škodu28), ako sa stavebníkovi uhradia náklady.

Riešenie rozporov

§ 171

(1) Ak dôjde pri prerokovaní územnoplánovacej dokumentácie a  v konaniach podľa tohto zákona, pri výkone štátneho stavebného dohľadu alebo pri iných konaniach, ktoré vykonávajú správne orgány podľa tohto zákona alebo podľa iných zákonov k protichodným stanoviskám medzi orgánmi štátnej správy spolupôsobiacimi v prerokovaní a v konaniach, riešia taký rozpor orgány nadriadené týmto orgánom dohodou.
 	(2) Ak sa rozpor nepodarí odstrániť ani nadriadeným orgánom podľa odseku 1, rozhodne ministerstvo po prerokovaní s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Ak ide o stavby, kde je na konanie príslušný špeciálny stavebný úrad, vojenský stavebný úrad  alebo iný stavebný, rozhodne o rozpore ústredný orgán štátnej správy nadriadený týmto orgánom obdobným postupom.

§ 172

(1) Stavebný úrad sa v konaní vždy pokúsi o dosiahnutie dohody účastníkov aj pri námietkach týkajúcich sa vlastníckych alebo iných práv k pozemkom a stavbám.
 	(2) Ak medzi účastníkmi konania nedôjde k zmieru alebo inej dohode o námietke podľa odseku 1, stavebný úrad odkáže príslušného účastníka podľa povahy námietky na súd alebo na iný orgán a konanie preruší.
 	(3) Stavebný úrad určí lehotu, v ktorej sa musí predložiť dôkaz, že na súde, prípadne inom príslušnom orgáne bol podaný návrh na rozhodnutie v spornej veci. Ak dôkaz nebude v určenej lehote predložený, stavebný úrad si môže urobiť úsudok o námietke sám a rozhodnúť vo veci.

§ 173
Vstupy na pozemky a do stavieb

(1) Zamestnanci orgánu územného plánovania, stavebného úradu,  inšpekcie a ďalších orgánov štátnej správy môžu vstupovať na cudzí pozemok, na stavenisko, na stavbu a do nej s vedomím ich vlastníkov, ak plnia úkony vyplývajúce z tohto zákona, ktoré sa týchto pozemkov a stavieb týkajú; pritom musia dbať, aby čo najmenej rušili ich užívanie a aby ich činnosťou nevznikli škody, ktorým možno zabrániť. 

(2) Ak je to nevyhnutné, môže s osobou oprávnenou na vstup na cudzí pozemok, na stavenisko, na stavbu a do nej podľa odseku 1 vstupovať aj znalec,  audítor stavby,  prípadne iná prizvaná osoba.  

       	(3) Ak sú ohrozené životy alebo zdravie ľudí alebo zvierat alebo hrozí poškodenie životného prostredia, môžu osoby uvedené v odseku 1 a 2 v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas vstúpiť na pozemok, na stavbu alebo na stavenisko aj bez upovedomenia vlastníka. O tom musia upovedomiť vlastníka bezodkladne.

        	(4)  Ak vlastník stavby alebo pozemku bude bezdôvodne brániť vstupu osobe oprávnenej na vstup, môže mu stavebný úrad nariadiť umožnenie vstupu. Odvolanie proti takému rozhodnutiu nemá odkladný účinok.

§ 174
Vzťah k správnemu poriadku

(1) Na konania podľa tohto zákona sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní  okrem  § 7 písm. f) a g), § 9 ods. 4, § 10 ods. 4, § 114, § 115, § 118, § 122, § 144, § 146 ods. 3, § 160 ods. 3 a 4, § 161, § 162 ods. 2 a 4.
(2) Na územnoplánovaciu činnosť sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.

Druhá hlava
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 175
Splnomocňovacie ustanovenie

(1) Ministerstvo vydá všeobecne záväzný právny predpis, ktorým ustanoví podrobnosti o 
a)  	obsahu žiadosti o územnoplánovaciu informáciu podľa § 19, 
b) 	obsahu registračného listu a podrobnosti postupu tvorby a využívania informačného systému územného plánovania podľa § 20, 
c) 	obsahu žiadosti o overenie odbornej spôsobilosti a o spôsobe overenia odbornej spôsobilosti na obstarávanie územnoplánovacích podkladov a územnoplánovacej dokumentácie podľa § 21, 
d)  	obsahu Koncepcie územného rozvoja Slovenska, jej zadania a konceptu a obsahu jej záväznej časti a správy o stave Koncepcie územného rozvoja Slovenska podľa §  27 až  29,
e) 	obsahu územného plánu regiónu, zadania, konceptu, smernice, návrhu a záväznej časti územného plánu regiónu a o správe o stave územného plánu regiónu  podľa § 30 až  40,
f)  	obsahu územného plánu obce,  zadania, konceptu, smernice, návrhu a záväznej časti územného plánu obce a o správe o stave územného plánu obce podľa § 41 až  52,
g)  	obsahu všeobecných požiadaviek na využitie územia podľa § 41 a  54,
h)  	obsahu územného plánu zóny, smernice a návrhu, všeobecne záväzného nariadenia obce, ktorým sa vyhlasuje územný plán zóny a o správe o stave územného plánu zóny  podľa § 52 až  64,
i)    	obsahu žiadosti o obstaranie územného plánu zóny a jej príloh podľa § 58,
j)	obsahu územnoplánovacích podkladov a zadaní na ich spracovanie podľa § 65 až  70,
k)	obsahu jednotlivých druhov územných rozhodnutí a obsahu územného zámeru podľa § 71 až  76,
l)	obsahu návrhu na  územné rozhodnutie, o obsahu územného rozhodnutia a obsahu návrhu na zmenu územného rozhodnutia podľa § 80, § 87 a § 89,
m)	obsahu návrhu na vydanie územného súhlasu a obsahu územného zámeru podľa § 91 až § 92,
n)	podrobnosti obsahu návrhu na obstaranie územného plánu obce  podľa § 45,
o) 	všeobecných technických požiadavkách na výstavbu, všeobecných technických požiadavkách na navrhovanie stavieb, všeobecných technických požiadavkách na uskutočňovanie stavieb, vrátane všeobecných technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie podľa § 97 až  99,
p)   	obsahu a forme označenia staveniska  a stavby podľa § 110 ods. 1 písm. b) alebo 127 ods. 3  písm. d),
q)  	obsahu stavebného denníka a  záznamu o stavbe a spôsobe ich vedenia podľa § 111,
r)  	obsahu žiadosti o zápis do zoznamu audítorov stavby,  obsahu a forme preukazu a obsahu a forme pečiatky a postupe pri ich vydávaní, o obsahu a rozsahu odbornej prípravy a obsahu skúšky, o spôsobe vedenia zoznamu audítorov stavby a o náležitostiach a  obsahu osvedčenia a odborných posudkov vydávaných audítorom stavby   podľa § 113 až 115,
s)   	obsahu ohlásenia stavby, rozsahu a obsahu projektovej dokumentácie podľa § 120,
t)  	obsahu súhlasu  s uskutočnením ohlásenej stavby  podľa § 121,
u)  	obsahu  žiadosti o stavebné povolenie, rozsahu a obsahu projektovej dokumentácie podľa § 123,
v)   	obsahu stavebného povolenia podľa § 127 a 134,
w)   	obsahu žiadosti o vydanie stavebného povolenia v zjednodušenom stavebnom konaní podľa § 131,
x)  	obsahu žiadosti o povolenie zmeny stavby pred dokončením, rozsahu a obsahu projektovej dokumentácie podľa § 134,
y)	obsahu žiadosti  o vydanie kolaudačného rozhodnutia podľa § 137,
z)   	obsahu kolaudačného rozhodnutia podľa § 139,
aa)	obsahu žiadosti o vydanie kolaudačného osvedčenia a obsahu kolaudačného osvedčenia podľa § 142,
ab)	obsahu žiadosti o povolenie zmeny v užívaní stavby a súhlasu a rozhodnutia o zmene v užívaní stavby podľa § 143,
ac)	rozsahu a obsahu zjednodušenej projektovej dokumentácie podľa § 144 ods. 3,
ad)	obsahu žiadosti o povolenie odstránenia stavby podľa § 145,
ae)   	obsahu oznámenia zámeru odstránenia stavby, projektovej dokumentácie búracích prác a rozhodnutia o zastavení stavby, o povolení  odstránenia stavby alebo o nariadení   odstránenia stavby  a žiadosti o dodatočné povolenie stavby  podľa § 145 až 152,
af)	obsahu a rozsahu odbornej prípravy a o postupe pri overovaní a osvedčovaní osobitného kvalifikačného predpokladu  zamestnancov obcí zabezpečujúcich činnosti stavebného úradu podľa § 168.  
(2) Podrobnosti  o technických požiadavkách na stavby ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá 
a) 	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky pre stavby v územných obvodoch letísk a stavby leteckých pozemných zariadení, pre stavby dráh a na dráhe, stavby diaľnic, ciest a miestnych komunikácií a verejne prístupných účelových komunikácií  vrátane rozsahu a obsahu projektovej dokumentácie pre uvedené stavby,  
b) 	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky pre vodné stavby, 	
c) 	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky  o geodetických prácach vo výstavbe.
(3) Zoznam katastrálnych území, na ktorých možno umiestňovať a povoľovať stavby  len so súhlasom ministerstva obrany a špecifikáciu stavieb, ktoré možno umiestniť a povoliť len so súhlasom ministerstva obrany ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo obrany po dohode s ministerstvom. 
	
§ 176
Prechodné ustanovenie

(1) Územnoplánovacia dokumentácia obstaraná podľa doterajších predpisov je územnoplánovacou dokumentáciou poľa tohto zákona; jej obsah sa musí zosúladiť s týmto zákonom pri najbližšej aktualizácii, najneskôr do 31. decembra 2012. Územnoplánovacia dokumentácia schválená do 30.6.2010 a ktorá nebola zosúladená s týmto zákonom do 31. decembra 2012 stráca od 1. januára 2013 záväznosť.
(2) Územnoplánovacia dokumentácia, ktorá nebola schválená do 30. júna 2010 sa upraví a schváli podľa tohto zákona.
(3) Osobitný kvalifikačný predpoklad získaný do 30. júna 2010 sa považuje za osobitný kvalifikačný predpoklad podľa tohto zákona.
 	(4) Obce s počtom obyvateľov nad 1000, ktoré nemajú územný plán obce, sú povinné obstarať a schváliť územný plán obce do 31. decembra 2015.  Územné konanie s verejným prerokovaním sa do 31. decembra 2015 uskutočňuje aj v obci, ktorá má menej ako 2000 obyvateľov, ak pre dané územie nie je schválený územný plán obce.
(5)   Obce s počtom obyvateľov nad 1000 sú povinné obstarať územnotechnické podklady podľa tohto zákona do 30. decembra 2011 a vyššie územné celky sú povinné obstarať územnotechnické podklady podľa tohto zákona do 31. decembra 2012. Ak územnotechnické podklady nebudú obstarané, obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie vždy bude zahŕňať aj prieskumy a rozbory v rozsahu zodpovedajúcom územnotechnickým podkladom.
(6) Zadanie urbanistickej štúdie, územného generelu alebo územnej prognózy rozpracované pred 1.júlom 2010 sa považuje za zadanie územnoplánovacej štúdie. Územnoplánovacie podklady obstarané pred 1. júlom 2010 sa považujú za územnoplánovaciu štúdiu podľa tohto zákona. Krajinno-ekologický plán obstaraný podľa predpisov účinných do 30. júna 2010 je krajinnou štúdiou podľa tohto zákona.
(7) Dotknutý orgán alebo ním zriadená právnická osoba alebo vlastník infraštruktúry poskytnú vyšším územným celkom a obciam údaje o území pre územnotechnické podklady najneskôr do 31. júna 2011.
(8) Vlastník technickej infraštruktúry dokončenej a skolaudovanej pred 1. júlom 2010 poskytne obciam najneskôr do 31. decembra 2010 polohopisnú situáciu technickej infraštruktúry.
(9) Konania začaté pred 1. júlom 2010 sa dokončia podľa doterajších predpisov.
(10) Inšpekcia zriadená podľa § 123a zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 103/2003 Z.z. sa považuje za inšpekciu podľa tohto zákona. 

§ 177
Zrušovacie ustanovenia

Zrušujú sa:
1. zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 103/1990 Zb., zákona č. 262/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 136/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 199/1995 Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 286/1996 Z.z., zákona       č. 229/1997 Z.z., zákona č. 175/1999 Z.z., zákona č. 237/2000 Z.z., zákona č. 416/2001 Z.z., zákona  
č. 553/2001 Z.z., nálezu ústavného súdu Slovenskej republiky č. 217/2002 Z.z., zákona 
č. zákona  č. 103/2003 Z.z., zákona č. 245/2003 Z.z., zákona č. 417/2003 Z.z. , zákona 
č. 608/2003 Z.z., zákona č. 541/2004 Z.z., zákona č. 290/2005 Z.z., zákona č.   479/2005 Z.z., zákona č. 24/2006 Z.z., zákona č.218/2007 Z.z.,  zákona č. 540/2008 Z.z. a zákona č. 66/2009 Z.z.
2.	vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 436/2000 Z.z., ktorou sa upravujú podrobnosti o obsahu žiadosti o overenie odbornej spôsobilosti na obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie a územnoplánovacích podkladov obcí a o spôsobe overenia odbornej spôsobilosti,
3.	vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č 453/2000 Z.z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia stavebného zákona,
4.	vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 55/2001 Z.z.                 o územnoplánovacích podkladoch a územnoplánovacej dokumentácií,
5.	vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 532/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o všeobecných technických požiadavkách na výstavbu a                   o všeobecných technických požiadavkách na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu alebo orientácie dňom účinnosti všeobecne záväzného právneho predpisu ministerstva podľa § 175 odseku 1 písm. o),
6.	vyhláška Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky               č. 547/2003 Z.z. o obsahu a rozsahu odbornej prípravy a postupe pri overovaní a osvedčovaní osobitného kvalifikačného predpokladu na zabezpečenie činnosti stavebného úradu dňom účinnosti všeobecne záväzného právneho predpisu ministerstva podľa § 175 odseku 1 písm. af). 

Čl. II

Zákon č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení zákona        č. 231/1992 Zb., zákona č. 600/1992 Zb., zákona č. 132/1994 Z.z., zákona 
č. 200/1995 Z.z., zákona    č. 233/1995 Z.z., zákona č. , zákona č. 123/1996 Z.z., zákona 
č. 164/1996 Z.z., zákona  č. 222/1996 Z.z., zákona č. 289/1996 Z.z., zákona č. 290/1996 Z.z., zákona č. 288/1997 Z.z., zákona č. 379/1997 Z.z., zákona č. 70/1998 Z.z., zákona č. 76/1998 Z.z., zákona      č. 126/1998 Z.z., zákona č. 129/1998 Z.z., zákona č. 140/1998 Z.z., zákona 
č. 143/1998 Z.z., zákona č. 144/1998 Z.z., zákona č. 161/1998 Z.z., zákona č. 178/1998 Z.z., zákona   č. 179/1998 Z.z., zákona č. 194/1998 Z.z., zákona č. 263/1999 Z.z., zákona 
č. 264/1999 Z.z., zákona č. 119/2000 Z.z., zákona č. 142/2000 Z.z., zákona č. 236/2000 Z.z., zákona  č. 238/2000 Z.z., zákona č. 268/2000 Z.z., zákona č. 338/2000 Z.z., zákona 
č. 223/2001 Z.z., zákona č. 279/2001 Z.z., zákona č. 488/2001 Z.z., zákona č. 554/2001 Z.z., zákona  č. 261/2002 Z.z., zákona č. 284/2002 Z.z., zákona č. 506/2002 Z.z., zákona 
č. 245/2003 Z.z., zákona č. 219/2003 Z.z., zákona č. 423/2003 Z.z., zákona č. 190/2003 Z.z., zákona  č. 515/2003 Z.z., zákona č. 586/2003 Z.z., zákona č. 602/2003 Z.z., zákona 
č. 347/2004 Z.z., zákona č. 350/2004 Z.z., zákona č. 365/2004 Z.z., 420/2004 Z.z., zákona 
č. 533/2004 Z.z., zákona č. 544/2004 Z.z., zákona č. 578/2004 Z.z., zákona č. 624/2004 Z.z., zákona  č. 650/2004 Z.z., zákona č. 656/2004 Z.z., zákona č. 725/2004 Z.z., zákona č. 8/2005 Z.z., zákona      č. 93/2005 Z.z., zákona č. 331/2005 Z.z., zákona č. 340/2005 Z.z., zákona 
č. 351/2005 Z.z., zákona č. 470/2005 Z.z., zákona č. 473/2005 Z.z., zákona č. 491/2005 Z.z., zákona   č. 555/2005 Z.z., zákona č. 567/2005 Z.z., zákona č. 124/2006 Z.z., zákona 
č. 126/2006 Z.z., zákona č. 17/2007 Z.z., zákona č. 99/2007 Z.z., zákona č. 193/2007 Z.z., zákona č. 218/2007 Z.z., zákona č. 358/2007 Z.z., zákona č. 577/2007 Z.z.,  zákona 
č. 112/2008 Z.z., zákona č. 445/2008 Z.z. a  zákona č. 448/2008 Z.z.  sa dopĺňa takto:

1.	Za § 80n sa vkladá nový § 80o, ktorý vrátane nadpisu znie: 

„§ 80o
Prechodné ustanovenie účinné od 1. januára 2010

Živnostenské oprávnenia na živnosti v oblasti územného plánovania a stavebného poriadku získané do 1. júla 2010  zostávajú zachované.“

2. V prílohe č. 2 Viazané živnosti Skupina 213 – Stavebníctvo sa položky číslo 9, 10, 12 a 13  nahrádzajú položkami č. 9, 9a, 9b, 9c, 9d, 10, 12, 12a, 12b, 12c, 12d, 12e, 12f, 13 a 13a, ktoré znejú: 

„
9.

	Vypracovanie dokumentácie územného zámeru pre územný súhlas a projektovej dokumentácie stavieb, ich zmien a terénnych úprav, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie 	Vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného zamerania a dva roky odbornej praxe 	§  103 ods. 2 písm. a) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
9a.	Vypracovanie projektovej dokumentácie stavieb, ich zmien a terénnych úprav, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie, ak ide o drevené stavby 	Vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného alebo drevárskeho zamerania a dva roky odbornej praxe	§  103 ods. 2 písm. a) a b) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
9b.	Vypracovanie projektovej dokumentácie stavieb, ich zmien a terénnych úprav, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie, ak nejde o projektovú dokumentáciu bytovej budovy alebo budovy na rekreáciu	Úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a štyri roky odbornej praxe	§  103 ods. 2 písm. c) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
9c.	Vypracovanie projektovej dokumentácie technického alebo technologického alebo energetického vybavenia stavieb, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie 	Vysokoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania  a dva roky odbornej praxe 	§  103 ods. 3 písm. a) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
9d.	Vypracovanie projektovej dokumentácie technického alebo technologického alebo energetického vybavenia stavieb,  ktoré nevyžadujú stavebné povolenie ak nejde o projektovú dokumentáciu bytovej budovy alebo budovy na rekreáciu	Úplné stredoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo  príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania a štyri roky odbornej praxe 	§  103 ods. 3 písm. b) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku a o zmene a doplnení niektorých zákonov 	
10.

	Obstarávanie územnoplánovacích podkladov a územnoplánovacej dokumentácie 	Preukaz odbornej spôsobilosti 	§ 23 ods. 4 zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
12.	Vedenie uskutočňovania stavieb, ich zmien, údržby a terénnych úprav, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie (stavebný dozor)	Vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného zamerania a dva roky odbornej praxe	§  103 ods. 4 písm. a) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
12a.

	Vedenie uskutočňovania stavieb, ich zmien, údržby a terénnych úprav, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie, ak ide o drevené stavby (stavebný dozor)	Vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného alebo drevárskeho zamerania a dva roky odbornej praxe	§  103 ods. 4 písm. a) a b) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
12b.	Vedenie uskutočňovania technického alebo technologického alebo energetického vybavenia stavieb, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie	Vysokoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania  a dva roky odbornej praxe alebo úplné stredoškolské vzdelanie príslušného stavebného alebo príslušného strojníckeho alebo príslušného elektrotechnického zamerania  a štyri roky odbornej praxe	§  103 ods. 4 písm. d) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
12c.

	Vedenie uskutočňovania stavieb, ich zmien, údržby a terénnych úprav, ktoré nevyžadujú stavebné povolenie, ak nejde  o  uskutočňovanie bytovej budovy alebo budovy na rekreáciu (stavebný dozor)	Úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a štyri roky odbornej praxe	§  103 ods. 4 písm. c) zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
12d.	Vedenie uskutočňovania stavieb, ich zmien, údržby a terénnych úprav  (stavbyvedúci)
	Osvedčenie	§  31 ods. 2 písm. j) zákona SNR č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch v znení neskorších predpisov	
12e.	Uskutočňovanie stavieb, ich zmien, údržby a terénnych úprav  (zhotoviteľ stavby)	Vysokoškolské vzdelanie stavebného zamerania alebo architektonického zamerania a tri roky odbornej praxe alebo úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a päť rokov odbornej praxe	§ 108 ods. 2 písm. a) body 1. a 3. zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
12f.	Uskutočňovanie drevených stavieb, ich zmien a údržby (zhotoviteľ stavby)	Vysokoškolské vzdelanie architektonického alebo stavebného alebo drevárskeho zamerania a tri roky odbornej praxe alebo úplné stredoškolské vzdelanie stavebného zamerania a päť rokov odbornej praxe	§ 108 ods. 2 písm. a) bod 2. zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
13.

	 Činnosť audítora stavby	Preukaz	§ 116 ods. 2 zákona č. ....... o územnom plánovaní a stavebnom poriadku
a o zmene a doplnení  zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov  (stavebný zákon)	
13a.	Energetická certifikácia	Osvedčenie	§ 31 ods. 2 písm. j), k) zákona SNR č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch v znení neskorších predpisov	
                                                            							„.

Čl. III.

Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla  2010.