Správa o aktuálnom stave Koncepcie územného rozvoja Slovenska 2001

Koncepcia územného rozvoja Slovenska (ďalej KURS) je v súlade so zákonom č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, územnoplánovacou dokumentáciou celoštátneho stupňa. Podľa § 9 stavebného zákona Koncepcia územného rozvoja Slovenska sa spracúva pre celé územie SR. Rieši priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia SR a ustanovuje rámec sociálnych, ekonomických, environmentálnych a kultúrnych požiadaviek štátu na územný rozvoj, starostlivosť o životné prostredie a tvorbu krajiny SR a jej regiónov. 
	KURS 2001 vyjadruje hlavné ciele územného rozvoja SR a ich priority v európskom a republikovom kontexte. Znamená to, že vo svojej koncepčnej rovine vyjadruje odporúčania na usporiadanie a hierarchizáciu štruktúry osídlenia a uzlov sídelných a hospodárskych aglomerácií v medzinárodných a celoštátnych súvislostiach, ako aj návrh rozvoja hlavných urbanizačných osí SR. Súčasne s tým zhodnocuje požiadavky odvetvových koncepcií na priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia SR, ako aj navrhuje koncepciu ochrany a revitalizácie kultúrneho a prírodného dedičstva a tvorby krajiny vrátane ekologickej stability SR. Súčasne vyjadruje smery rozvojových trendov rekreácie a cestovného ruchu, ako aj koncepciu verejného dopravného a technického vybavenia z celoštátneho pohľadu územného rozvoja. KURS 2001 navrhuje sídelnú štruktúru pozostávajúcu predovšetkým z ťažísk osídlenia, rozvojových osí a centier osídlenia. Rešpektovaním navrhovanej sídelnej štruktúry sa vytvára predpoklad racionálneho využívania nadradenej dopravnej a technickej vybavenosti územia, optimalizácie využívania miestnych zdrojov a daností, racionalizácie dostupnosti obyvateľov k vyšším službám a zamestnanosti, ako aj k lepšiemu vzťahu medzi mestami a ostatným vidieckym osídlením. Racionalizáciou a optimalizáciou priestorových súvislostí sídiel sa vytvára aj racionalizácia a optimalizácia ekonomických aktivít pri rešpektovaní zásad a princípov tvorby kvalitného životného prostredia.
KURS 2001 bola ako územnoplánovacia dokumentácia celoštátneho stupňa schválená vládou SR uznesením vlády SR č. 1033 zo dňa 30. októbra 2001. V súlade so stavebným zákonom sa člení na záväznú a smernú časť, ktorá má informatívny a odporúčací charakter. Záväzná časť KURS 2001 bola vyhlásená nariadením vlády SR č. 528/2002 Z. z.. Záväzná časť KURS 2001 predstavuje dohodu zainteresovaných subjektov na celoštátnej územnej politike vo vzťahu k zahraničiu a k jednotlivým regiónom SR.
V súlade so stavebným zákonom sa záväzné regulatívy KURS 2001 premietli do územnoplánovacej dokumentácie regiónov, ktorú obstarávali jednotlivé samosprávne kraje formou zmien a doplnkov územných plánov veľkých územných celkov jednotlivých krajov, ktoré sú predovšetkým po sídelnej a dopravnej stránke v súlade s celoštátnou koncepciou územného rozvoja. Premietli sa aj do mnohých celoštátnych dokumentov, koncepcii rezortov.
Územnoplánovacia činnosť je permanentnou činnosťou.  Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR ako ústredný orgán štátnej správy na úseku územného plánovania  má povinnosť v zmysle § 30 stavebného zákona  sústavne sledovať, či sa nezmenili územno-technické, hospodárske a sociálne predpoklady, na ktorých základe bola navrhnutá koncepcia organizácie územia v schválenej KURS 2001. Podľa §2 odst.14  zákona č.608/2003 Z. z. o štátnej správe na úseku územného plánovania, stavebného poriadku a bývania má ministerstvo úlohu   predložiť na rokovanie vlády SR každé štyri roky správu o stave v oblasti územného rozvoja Slovenskej republiky. 
	Z tohto dôvodu koncom roka 2004 boli požiadané jednotlivé rezorty a samosprávne kraje o podklady o plnení  záväzných častí tejto územnoplánovacej dokumentácie v odvetvových koncepciách rozvoja  dotknutých rezortov a v koncepciách rozvoja regiónov a v prípadné podnety pre možnú aktualizácia KÚRS 2001 formou zmien a doplnkov. Stanoviska boli zaslané z úrovne všetkých oslovených orgánov okrem Ministerstva školstva SR.. Na kompetencie  Ministerstva spravodlivosti SR a Ministerstva financií SR sa zásady a regulatívy KURS 2001 nevzťahujú: 
	Výstupy zo stanovísk sú spracované v tabuľkových prehľadoch v členení podľa záväzných a smerných častí KURS 2001. Tabuľkové prehľady sú uvedené  v prílohe č. 1. 

Vyhodnotenie  plnenia záväzných častí KURS 2001

	V rámci vyhodnotenia plnenia záväzných zásad a regulatívov územného rozvoja schválených v KURS 2001 a vyhlásených nariadením vlády SR č. 528/2002 Z. z., ministerstvá a samosprávne kraje hodnotia plnenie záväzných častí KURS 2001 v rozsahu svojich kompetencií. 
	Jednotlivé ministerstvá sa v  hodnotení  opierajú predovšetkým o národné programové dokumenty  a rezortné koncepcie,  do ktorých sú záväzné zásady územného rozvoja zapracované alebo pri tvorbe týchto dokumentov boli tieto zásady zohľadnené. V hodnotení plnenia sú ďalej uvádzané právne nástroje, ktorých prostredníctvom príslušné rezorty a kompetentné  orgány štátnej správy zabezpečujú uplatňovanie a realizáciu záväzných zásad a regulatívov územného rozvoja.
	Z úrovne samosprávnych krajov boli v priebehu rokov 2003 - 2004 rozpracované alebo aj schválené zmeny a doplnky  ÚPN – VÚC krajov, do ktorých boli premietnuté záväzné časti KURS 2001:

Kraj	Aktualizácia ÚPN – VÚC	
Banskobystrický   	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC Banskobystrického kraja  schválené  uzn.č. 611/2004 zo dňa 17. 12. 2004 a záväzná časť vyhlásená  Všeobecne záväzným  nariadením samosprávneho kraja  č.4/2004  	
Bratislavský 
	Zmeny a doplnky ÚPN-VÚC Bratislavského kraja schválené uzn. vlády SR č.1326/2002 zo dňa  11. 12. 2002 a záväzná časť vyhlásená Nariadením vlády SR č. 20/2003 Z. z. 	
Košický 	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC Košického kraja schválené uzn.č.245/2004 zo dňa 30. 8. 2004 a záväzná časť  vyhlásená Všeobecne záväzným nariadením samosprávneho kraja č. 2/2004.	
Nitriansky 	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC Nitrianskeho  kraja schválené uzn. č.339/2004 zo dňa  8. 11. 2004 a záväzná časť vyhlásená Všeobecne záväzným nariadením samosprávneho kraja č. 4/2004.	
Prešovský  	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC Prešovského kraja schválené uzn č. 228/2004 zo dňa 22. 6. 2004 a záväzná časť vyhlásená Všeobecne záväzným nariadením samosprávneho kraja č.  4/2004. 	
Trenčiansky	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC Trenčianskeho kraja schválené uzn. č. 259/2004 zo dňa 23. 6. 2004 a záväzná časť bola vyhlásená Všeobecne záväzným nariadením samosprávneho kraja č.7/2004. 	
Trnavský   	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC Trnavského  kraja schválené  uzn. vlády SR  č. 1390/2002 zo dňa 18. 12. 2002 a záväzná časť bola vyhlásená Nariadením vlády SR č. 111/2003 Z. z.	
Žilinský	Zmeny a doplnky ÚPN - VÚC  Žilinského kraja schválené uzn. /2005 a záväzná časť bola vyhlásená Všeobecne záväzným nariadením samosprávneho kraja 6/2005.

Vyhodnotenie  plnenia záväzných častí KURS 2001 podľa   jednotlivých funkčných systémov riešenia KURS 2001  možno zhrnúť nasledovne :

•	medzinárodné súvislosti usporiadania územia 
-	zásady a regulatívy v oblasti medzinárodných súvislostí usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry boli a sú zohľadňované v programových dokumentoch programu INTERREG III A, B a C (CIP) ako aj v programových dokumentoch jednotlivých euroregiónov. Základné zásady sú premietnuté v územných plánoch regiónoch, ktoré sú záväzným vstupom pre všetky územné plány obcí. Taktiež sú rešpektované vo všetkých projektoch územného rozvoja, ako sú projekty územného rozvoja prihraničného územia a medzinárodné projekty napr. Planet Cense.
•	sídelná štruktúra
-	plnenie regulatívov KURS 2001 v oblasti rozvoja osídlenia a sídelnej štruktúry  je v plnom súlade s návrhom územných plánov regiónov.
•	rozvoj vidieckeho priestoru
-	v regionálnych  programových dokumentoch pre čerpanie finančnej pomoci z EÚ – Operačný program - Základná infraštruktúra a  Jednotný programový dokument územia v cieli 2 a tiež v Sektorom operačnom programe - Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka sú zakotvené ciele, ktorými sa sleduje  znížiť regionálne disparity medzi mestom a vidiekom a zohľadňuje sa špecifické prírodné a krajinné prostredie vidieckeho priestoru,
•	kultúrne dedičstvo
-	prijatím nového zákona o ochrane pamiatkového fondu sa vytvorili  podmienky ochrany kultúrnych pamiatok a pamiatkových území v súlade s vedeckými poznatkami a na základe medzinárodných zmlúv v oblasti európskeho a svetového kultúrneho dedičstva, ktorými je Slovenská republika viazaná. Plnenie regulatívov KURS 2001 v oblasti zachovania, zhodnotenia a využívania kultúrneho dedičstvo sa sleduje predovšetkým v rámci spolupráce orgánov štátnej správy na ochranu pamiatkového fondu so samosprávnymi krajmi a obcami pri záchrane pamiatkového fondu a súladom postupu pamiatkových orgánov s orgánmi územného plánovania,
•	životné prostredie, ochrana prírody a  krajiny
-	na úseku ochrany prírody a krajiny sa požiadavky na zosúladenie využívania územia s funkciou ochrany prírody a krajiny v zmysle regulatívov KURS 2001 uplatňujú v rámci správnych konaní a vydávaných vyjadrení (napr. k schváleniu alebo zmene územnoplánovacích dokumentácií a pod.) v zmysle príslušného  zákona o ochrane prírody a   taktiež v rámci odborných stanovísk k procesu posudzovania vplyvov činnosti na životné prostredie, 
-	orgány ochrany prírody a krajiny realizujú úlohy a opatrenia vyplývajúce z národných programov a medzinárodných dokumentov, ktoré Slovenská republika v tejto oblasti prijala. Po vstupe do EÚ sa Slovensko začlenilo do európskej sústavy chránených území NATURA 2000  a v tejto súvislosti boli realizované ďalšie opatrenia na ochranu území, ktoré nie sú v regulatívoch KURS 2001 zahrnuté, ale nie sú v rozpore.
•	hospodársky rozvoj a  regionálny rozvoj
-	regulatívy KURS 2001 v tejto oblasti sú  podľa  stanovísk príslušných rezortov plnené ich premietnutím do cieľov a opatrení programových dokumentov v oblasti podpory regionálneho rozvoja a to predovšetkým do Sektorového operačného programu - Priemysel a služby. Zdôrazňuje sa potreba zohľadniť pri aktualizácii KURS 2001 súčasné platné strategické a programové dokumenty z oblasti podpory regionálneho rozvoja a  zvýrazniť prepojenie na strategické a programové dokumenty Slovenskej republiky, 
-	napriek tomu, že v rámci KURS 2001 je navrhnutých viacero záväzných regulatívov, ktoré mali prispieť k zníženiu regionálnych disparít v rámci jednotlivých oblastí, znížiť regionálnu disparitu na trhu práce v oblasti zamestnanosti a nezamestnanosti, sa doposiaľ podarilo len v malej miere. Predmetné opatrenia je potrebné naďalej rozpracovávať cez konkrétne opatrenia regionálneho rozvoja a hospodárskej politiky. 
•	poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo
-	starostlivosť o poľnohospodársku pôdu  je zabezpečovaná na podklade príslušných  právnych predpisov (zákon o ochrane poľnohospodárskej pôdy a príslušné nariadenia vlády SR ). Na stabilizáciu a revitalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia  využíva rezort nástroje podpornej politiky štátu a zdroje európskych fondov na podporu poľnohospodárstva a  vidieka, a to predvstupový program SAPARD a  štrukturálne fondy EÚ prostredníctvom Sektorového operačného programu - Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. V  SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka sú zahrnuté aj opatrenia, ktorými sa sleduje rozvoj vidieka v podhorských a horských oblastiach a tiež diverzifikácia poľnohospodárskych činností, smerujúca k oživeniu a rozvíjaniu tradičných remeselných činností,
-	v oblasti revitalizácie poškodených lesných spoločenstiev rezort realizuje zo štátneho rozpočtu  opatrenia už  od roku 1995. Po vstupe do EÚ je možné poskytnúť podporu na ozdravné opatrenia prostredníctvom Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. V rámci Príručky pre žiadateľa na získanie finančného príspevku na realizáciu ozdravných opatrení sú uvedené oblasti s vysokou prioritou, t.j. s najviac poškodenými lesmi synergickým pôsobením škodlivých činiteľov najmä imisií,
•	priemysel a stavebníctvo
-	rezort hospodárstva pri realizácii priemyselnej politiky vychádza okrem iného aj z princípov uvedených v regulatívoch KURS 2001. Pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie podporuje zámery, ktoré sú zamerané na rekonštrukciu a sanáciu existujúcich priemyselných a stavebných areálov,
-	systém podpory budovania priemyselných parkov patrí medzi popredné nástroje na podporu prílevu zahraničných investícií, preto bol prijatý zákon o podpore na zriadenie priemyselných parkov. Týmto zákonom sa vytvorili legislatívne podmienky pre zriaďovanie priemyselných parkov a zároveň sa určili zásady a kritériá pre ich vytváranie. Rezort stavebníctva sa aktívne podieľal na budovaní rôznych typov priemyselných parkov. V roku 2002 bol dokončený priemyselný park Lozorno a dostavba priemyselného parku Vráble. V roku 2003 bola výstavba priemyselných parkov dôležitým nástrojom pri posilňovaní hospodárskej a sociálnej úrovne regiónov. Pokračovala realizácia rozostavaných priemyselných parkov v Humennom, Rožňave, Spišskej Novej Vsi, Lozorne, Vrábľoch. Najvýznamnejšou investíciou tohto druhu bolo aj začatie realizácie priemyselného parku v  lokalite Trnava, súvisiacou s rozhodnutím francúzskej automobilky PSA Peugeot Citroen vybudovať nový závod na Slovensku,
-	v rámci trvalo udržateľného rozvoja priemyslu (rovnováha ekonomických, sociálnych a environmentálnych cieľov) boli podporované  a  ďalej sa budú podporovať úsporné programy zamerané na znižovanie energetickej a materiálovej náročnosti priemyslu, využitie obnoviteľných zdrojov, ako aj vyššie zhodnotenie domácej surovinovej základne. Súčasne sa podporovala realizácia takých výrobných programov, ktoré boli zamerané na znižovanie a odstraňovanie negatívnych vplyvov priemyslu na životné prostredie a kvalitu života obyvateľov,
-	využívanie komparatívnych  výhod regiónu (poloha, ekonomický potenciál, disponibilné zdroje) je jedným z kritérií, ktoré  boli zohľadňované pri tvorbe podmienok štátnych podporných programov a jednotlivých schém štátnej pomoci. Pri posudzovaní žiadostí o štátnu podporu boli posudzované a prednostne navrhnuté na poskytnutie štátnej pomoci podnikateľské subjekty spĺňajúce uvedené kritériá, 
•	rekreácia a CR
-	v strategických  a koncepčných rozvojových dokumentoch odvetvia CR, ako aj v rozvojových podporných programoch sa venuje maximálna pozornosť formám CR, ktoré sú predmetom medzinárodného záujmu (horský letný a zimný CR, kúpeľný CR, poznávací a kultúrny CR, tranzitný CR). V dokumentoch sa vychádza z nevyhnutnosti väzby Slovenska na medzinárodný CR, z potreby nárastu aktívneho CR vrátane potreby rozvoja cezhraničných vzťahov a malého prihraničného CR,
-	funkčno-priestorový systém rekreácie a  turizmu na celoslovenskej úrovni sa bude postupne kompletizovať v nadväznosti na závery dokumentu „Regionalizácia CR na Slovensku“,
-	v rámci podpory podnikateľských rozvojových projektov je hlavný dôraz kladený  na rozvoj štruktúry a kvality služieb v súčasných strediskách CR pri súčasnej podpore obnovy a modernizácie kultúrno-historických objektov s cieľom poskytovania služieb pre turistov,
-	v spolupráci so samosprávou miest a obcí sa podporuje  zlepšovanie  podmienok rozvoja prímestskej rekreácie,
-	únosný pomer jednotlivých druhov CR v liečebných kúpeľoch je  zabezpečovaný v rámci daných možnosti v  spolupráci so správou kúpeľov a ich samosprávnymi orgánmi. Podpora vzniku a rozvoja miestnych kúpeľov je v súčasnosti zameraná na rozvoj atraktivít spojených s využívaním geotermálnych vôd na liečebné a rekreačné účely,
-	je vyvíjaná snaha dosiahnuť v spolupráci s  Ministerstvom životného prostredia SR a so správou jednotlivých chránených území kompromis pri dodržaní únosného pomeru funkcie ochrany prírody a ostatných činností spojených s rozvojom CR,

•	sociálna infraštruktúra
-	v oblasti zdravotníctva MZ SR určuje sieť zdravotníckych zariadení v zmysle vytvorenia optimálnej siete zdravotníckych zariadení so zohľadnením regionálnych a nadregionálnych potrieb. V  súvislosti so vstupom do platnosti nových právnych predpisov v  zdravotníctve nastane zmena a časť kompetencií tvorby siete zdravotníckych zariadení prejde na zdravotné poisťovne so zachovaním tvorby tzv. minimálnej verejnej siete zdravotníckych zariadení v pôsobnosti MZ SR,
-	s prechodom niektorých  kompetencií v oblasti školstva, zdravotníctva, sociálnej starostlivosti a kultúry  samosprávne kraje zabezpečujú činnosti podporujúce  rozvoj týchto oblastí  na úrovni regiónov. Aktivity sú uskutočňované na  úrovni systematickej riadiacej práce a na úrovni  rekonštrukcií a realizácii objektov pre tieto činnosti,
•	doprava a dopravné systémy
-	koncepcia dopravy je premietnutá do riešení dopravy jednotlivých územných plánov regiónov
-	rozvojové programové dokumenty rezortu dopravy  v  oblasti cestnej infraštruktúry, menovite Program výstavby diaľnic a rýchlostných ciest a Program výstavby cestnej siete, sú v zásadných smeroch v súlade s riešením dopravy v  KURS 2001. Pri pripomienkovaní územnoplánovacej dokumentácie na úrovni vyšších územných celkov a obcí sú koncepčné zámery v zmysle týchto rezortných dokumentov zabezpečované uplatňovaním územnej rezervy,
-	stratégia SR pre Kohézny fond obsahuje zoznam a stručný popis projektov vybratých na základe zhodnotenia základných strategických a koncepčných materiálov, ako aj súčasného stavu a potrieb rezortu na obdobie 2004 – 2006. Základným kritériom pre výber dopravných projektov bola podmienka, že projekt musí byť súčasťou trans-európskych dopravných koridorov (siete TEN-T). Pre nasledujúce obdobie 2007 – 2013 bude vypracovaný spoločný strategický dokument pre štrukturálne fondy a kohézny fond. MDPT SR zaradilo do stratégie 2004 – 2006 aj zoznam indikatívnych prioritných dopravných projektov pre kohézny fond na obdobie 2007 – 2013,
-	úlohy týkajúce sa železničnej dopravnej cesty sú trvalého charakteru, ktoré sa priebežne plnia. Pri pripomienkovaní územnoplánovacej dokumentácie na úrovni vyšších územných celkov a obcí sú koncepčné zámery v oblasti železničnej dopravy zabezpečované uplatňovaním územnej rezervy,
-	v oblasti vodnej dopravy sú  v  spolupráci s rezortom životného prostredia spracované materiály a projekty na realizáciu prijatej Koncepcie  rozvoja vodnej dopravy SR,
•	vodné hospodárstvo
-	v r. 1999 bol vypracovaný a vládou schválený „Program protipovodňovej ochrany SR do r. 2010“. Program bol aktualizovaný v roku 2002 a v ňom boli stanovené priority ochrany miest Bratislava, Banská  Bystrica a Prešov. Program sa plní iba v obmedzenej miere z dôvodu nedostatku finančných zdrojov štátneho rozpočtu. Pokiaľ nedôjde v  blízkej budúcnosti  k  odstráneniu a k rekonštrukcii povodňami narušených protipovodňových opatrení na tokoch, dôjde k ďalším vyšším škodám a zhoršeniu protipovodňovej ochrany.  V  stratégii SR pre Kohézny fond bola v oblasti životného prostredia v rámci povodňovej ochrany pre obdobie 2004 -2006 určená priorita: „protipovodňová ochrana“. Na základe stratégie bol doteraz predložený na  EK projekt: „Bratislava – protipovodňová ochrana“,
-	v Operačnom programe - Základná infraštruktúra, v rámci priority č. 2 Environmentálna infraštruktúra bolo určené opatrenie č. 2.1 „Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry na ochranu a racionálne využívanie vôd“, ktorého cieľom je zvýšenie počtu obyvateľstva pripojeného na kanalizačné siete a čistiarne odpadových vôd, zásobovanie obyvateľstva vyhovujúcou pitnou vodou a prijatie opatrení na prevenciu alebo odstránenie nepriaznivých účinkov povodní, s využitím finančných prostriedkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja,
-	v rokoch 2001 – 2003 bol zvýšený podiel obyvateľov pripojených na verejný vodovod o 0,68%. V stratégii SR pre Kohézny fond bola na obdobie 2004 – 2006 v oblasti životného prostredia určená priorita:- „zásobovanie pitnou vodou“. Na základe stratégie bolo doteraz EK predložených 6 projektov v rámci tejto priority,
-	v súlade so zámermi „Koncepcii vodohospodárskej politiky SR“ sú pripravované projekty na využitie plnej kapacity   VN Málinec pre  zásobovanie pitnou vodou regiónu Novohrad a pre zvýšenie využitia  VN Starina pre  vyšší počet  zásobovaných obyvateľov v košickom a prešovskom  kraji. Pokračuje sa v príprave 4 vodohospodárskych stavieb – VN Hronček, VN Tichý potok, VN Garajky a VN Slatinka. V súčasnosti sa spracováva Plán rozvoja verejných vodovodov  a verejných kanalizácií. V rámci toho sa bilančne prehodnocuje potreba jednotlivých veľkokapacitných zdrojov  pre zásobovanie pitnou vodou. Na základe prehodnotenej bilancie  zdrojov a potrieb  vody  MŽP SR zastavilo projektovú prípravu vodárenskej nádrže Hronček,
-	v rokoch 2001 – 2003 bol zvýšený podiel odkanalizovaných obyvateľov o 0,71%. Na základe stratégie SR pre Kohézny fond bolo určená priorita: - „zber a čistenie odpadových vôd“. Doteraz bolo na EK predložených 6 projektov na riešenie odkanalizovania územia,
•	energetika 
-	akciové spoločnosti pôsobiace v oblasti energetiky vo svojich rozvojových programoch zabezpečujú reagovanie na nárast zaťaženia, ako aj na súvislosti rozvojových a prevádzkových zámerov výrobcov elektrickej energie. Na základe uvedeného spolupracujú s príslušnými inštitúciami pri príprave výstavby nových elektrických vedení,
-	súčasné trasy potrubných vedení strategických surovín (ropa, zemný plyn) spĺňajú požiadavku udržania, príp. posilnenia postavenia Slovenska z  pohľadu medzinárodného tranzitu a  obchodu v  Európe. Vzhľadom na to, že konečné rozhodnutie v prípade výstavby nového plynovodu Jamal ešte nepadlo, naďalej zostáva v platností zásada rešpektovania územného dosahu prepojenia SR,
-	budovanie kogeneračných zdrojov na výrobu elektriny a tepla sa  plní prostredníctvom  podnikateľských  subjektov  a  miestnej samosprávy v  jednotlivých regiónoch. Rezort energetiky pripravil  nový zákon o energetike, ktorý navrhol podporu výkupu elektriny z kombinovanej výroby elektriny a tepla, čím sa predpokladá zvýšené využívanie takýchto zdrojov. V zákone o tepelnej energetike sa podporujú existujúce zdroje kombinovanej výroby tým, že sa obmedzuje možnosť odpájania sa od CZT napojeného na takéto zdroje,
-	vláda SR schválila Správu o  pokroku v  rozvoji využívania obnoviteľných zdrojov energie, ktorá odporúčala stanoviť národný indikatívny cieľ vo výrobe elektriny z obnoviteľných zdrojov na 19 % z celkovej spotreby elektriny v SR do roku 2010. 
V  novom zákone o energetike sa navrhuje podpora výkupu elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa predpokladá zvýšené využívanie takýchto zdrojov  a vytvárajú  sa  dostatočné predpoklady na to, aby podnikateľské subjekty a orgány miestnej samosprávy podporili a presadili aj v podhorských regiónoch vyššie využívanie obnoviteľných zdrojov energie,
•	odpadové hospodárstvo
-	cieľové smerovanie nakladania s určenými druhmi a množstvami odpadov v určenom čase, budovanie nových zariadení na zhodnocovanie a zneškodňovanie odpadov ako aj na iné nakladanie s odpadmi je zabezpečované v nadväznosti na Programy odpadového hospodárstva krajov a okresov do roku 2005 vo väzbe na Program odpadového hospodárstva SR do roku 2005 a  na Komoditné programy Recyklačného fondu. V stratégii SR pre Kohézny fond sú v odpadovom hospodárstve   na obdobie 2004 – 2006 určené priority: „spaľovanie odpadov“ a „podpora integrovaného odpadového hospodárstva“,
-	v Operačnom programe - Základná  infraštruktúra, v rámci priority č. 2 Environmentálna infraštruktúra bolo určené opatrenie č. 2.3 „Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry odpadového hospodárstva“, ktoré je zamerané najmä na prevenciu vzniku odpadov a ich minimalizáciu, zavedenie separovaného zberu odpadov, zhodnocovanie odpadov, ako aj na uzatváranie a rekultiváciu skládok odpadov, pre ktoré nebolo povinné vytvárať účelovú finančnú rezervu. Finančné prostriedky pre toto opatrenie sú čerpané z Európskeho fondu regionálneho rozvoja,
-	v rámci procesu posudzovania vplyvov konkrétnych aktivít na životné prostredie sa posudzuje aj zneškodňovanie nebezpečných odpadov pri rozvoji niektorých priemyselných odvetví a tiež výstavba nových skládok odpadov vo väzbe na Programy odpadového hospodárstva krajov a  okresov do roku 2005 a na  Program odpadového hospodárstva SR do roku 2005, 
-	základom vytvárania územných  podmienok pre výstavbu regionálnych zariadení na zhodnocovanie odpadov ako aj na spaľovaní odpadov sú zákonom o odpadoch stanovené postupy podporujúce  možnosť vypracovať spoločný program odpadového hospodárstva nielen viacerými pôvodcami odpadov, ale aj spolu s obcou, ktorej katastrálne územie je dotknuté.

Z rozboru hodnotenia plnenia záväzných časti KURS 2001 vyplýva, že jednotlivé rezorty plnia zásady a regulatívy územného rozvoja schválené v záväznej časti KURS 2001 v rozsahu svojich kompetencií  v súlade s príslušnými právnymi normami a prierezovými dokumentmi prijatými na národnej úrovni a v súlade s rezortnými koncepciami. Plnenie niektorých regulatívov, ktoré majú investičný charakter, je závislé od disponibilných finančných zdrojov v rámci rezortu, čo má vplyv na tempo realizácie uvažovaných zámerov. Veľmi dôležitým nástrojom, cez ktorý možno získavať potrebné finančné prostriedky, sú po vstupe Slovenska do EÚ, štrukturálne fondy zamerané na podporu regionálneho rozvoja. V tomto zmysle je preto dôležité, aby bola pri tvorbe základných programových dokumentov, ktorých prostredníctvom sa realizuje podpora regionálneho rozvoja, uplatňovaná koherencia so záväznými zásadami územného rozvoja Slovenska v zmysle KURS a aby sa dosiahla konzistencia stratégie s  jednotlivými strategickými dokumentmi prijatými na úrovni vlády SR. 
S postupom fiškálnej decentralizácie  a  presúvaním  kompetencií na regionálnu samosprávu sa samosprávne kraje stávajú čoraz významnejším aktérom aj v oblasti plnenia zásad a regulatívov územného rozvoja schválených v  KURS 2001. Najmä na ich úrovni bude potrebné s  väčším dôrazom pristupovať k uplatňovaniu zásad v oblasti rozvoja sociálnej infraštruktúry ale aj  v oblasti rozvoja osídlenia a formovania sídelnej štruktúry, čomu sa  v  hodnotenom období  nevenovala  z  úrovne jednotlivých rezortov dostatočná  pozornosť.  

Podnety na aktualizáciu KURS 2001
	V rámci vyhodnotenia plnenia záväzných zásad a regulatívov územného rozvoja schválených v KURS 2001 a vyhlásených nariadením vlády SR č. 528/2002 Z. z. ministerstvá, samosprávne kraje  a krajské stavebné úrady vo svojich stanoviskách uplatňujú námety na aktualizáciu záväznej a smernej časti riešenia KURS 2001. Podnety k záväznej časti sú navrhované ku konkrétnej formulácii príslušného regulatívu, resp. je navrhované zaradenie nového regulatívu. V smernej časti sú podnety formulované všeobecnejšie, k  riešeniu jednotlivých kapitol textovej časti KURS 2001 alebo je  priamo formulovaná úprava a doplnenie textu príslušnej kapitoly. 
	Podnety na aktualizáciu záväzných častí KURS 2001, ktoré boli uplatnené z úrovne dotknutých rezortov a samosprávnych krajov v procese hodnotenia plnenia záväzných zásad a regulatívov územného rozvoja, možno rozdeliť do niekoľkých skupín. Sú to:
a)	podnety vyplývajúce z nových právnych predpisov, ktoré boli prijaté v období po schválení KURS 2001, t. j. po roku 2001,
b)	podnety dotýkajúce sa konkrétnej formulácie regulatívov, vyplývajúce z nových národných a rezortných koncepcií rozvoja jednotlivých oblastí,
c)	podnety uplatňované v procese aktualizácie ÚPN – VÚC jednotlivých krajov.

	Prehľad podnetov uplatnených v jednotlivých stanoviskách je spracovaný v prílohe č.2 aj so stanoviskom z hľadiska potreby aktualizácie KURS 2001

Po vyhodnotení všetkých podnetov  bolo konštatované, že KURS 2001 a aj jeho priemety do územných plánov jednotlivých krajov v súčasnosti sú kompatibilné s jednotlivými sektorovými politikami, vyhovujú pre medzinárodnú spoluprácu a vytvárajú územné podmienky pre regionálny rozvoj. Nie sú v rozpore so žiadnym právnym predpisom. Z tohto dôvodu v súčasnosti nezakladajú dôvod na zmeny a doplnky záväznej časti KURS 2001 a novelizáciu nariadenia vlády SR č. 258/2002 Z. z.. Vzhľadom na to, že najviac podnetov bolo na aktualizáciu v časti nadradenej dopravnej vybavenosti, bola predmetná časť vyhodnotená v spolupráci s MDPT SR.
Pretože však  od schválenia KURS 2001 prešiel určitý čas a prijatie nových právnych predpisov, koncepčných dokumentov, aktualizáciu údajov je potrebné upraviť znenie smernej časti KURS 2001 a to v súlade s § 31 ods. 3 stavebného zákona.