N Á R O D N Á   R A D A   S L O V E N S K E J  R E P U B L I K Y

III. volebné obdobie

									Číslo:

N Á V R H

skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky

n a   v y d a n i e

zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 154/1994 Z. z. o matrikách v znení neskorších predpisov
___________________________________________________________________________

P r e d k l a d a j ú:						Návrh uznesenia:

MUDr. Karol Džupa						Národná rada Slovenskej republiky
PadDr. Dana Podracká					s c h v a ľ u j e
Ing. Jaroslav Jaduš						návrh skupiny poslancov Národnej
Eduard Kolesár						rady Slovenskej republiky na 
								vydanie zákona, ktorým sa mení
								a dopĺňa zákon č. 154/1994 Z. z. 
								o matrikách

Bratislava september 2004

NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

III. volebné obdobie

N Á V R H

Z á k o n

z .............................. 2004

ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 154/1994 Z. z. o matrikách

	Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I.

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 154/1994 Z. z. o matrikách v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto:

V časti III. SPOLOČNÉ, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA za § 36  doplniť § 36a  v znení:

§ 36 a

	Ženské priezvisko osoby iného štátu sa na území Slovenskej republiky používa v tvare, v akom je zapísané v jazyku štátu, z ktorého osoba pochádza, bez koncovky slovenského prechyľovania.

Čl. II.

Tento zákon nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

D ô v o d o v á   s p r á v a

Všeobecná časť

	Vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie sa proces približovania našich právnych a ostatných noriem neskončil, ale naďalej prebieha a bude prebiehať. Akceptovaním voľného pohybu osôb, tovaru a služieb sa aktuálnou stáva problematika používania tvarov ženských priezvísk  osôb iných štátov na území našej republiky. 
	Nielen v úradnom styku, ale i v bežnej komunikácii (vrátane masmediálnej komunikácie) sa stretávame s dvoma spôsobmi používania ženských priezvísk osôb pochádzajúcich z iných štátov, a to

	-    v neprechýlenej podobe (čiže bez koncovky – ová)   a
-	v prechýlenej  podobe (čiže s koncovkou  - ová)

Uvedenú problematiku je potrebné legislatívne upraviť, aby sa tým predišlo i prípadným možným sporom.
Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými je Slovenská republika viazaná.
Tento zákon nemá dopad na štátny rozpočet, rozpočty miest a obcí, zamestnanosť ani životné prostredie.

Osobitná časť

K Čl. I.

V súčasnosti platný zákon v Slovenskej republike umožňuje používanie cudzích ženských priezvísk  dvoma spôsobmi ( s prechyľovacou koncovkou   a bez koncovky slovenského prechyľovania) čím narážame na zásadný nesúhlas, keďže dané osoby majú svoje priezvisko zapísané podľa pravidiel jazyka štátu, v ktorom sa narodili. Tak v budúcnosti, rovnako ako v súčasnosti, môže vzniknúť problém, ak by dané osoby dôsledne uplatnili práva vyplývajúce z ochrany osobnosti, ktoré napr. vyplývajú v Charty ľudských práv a slobôd. Problém by tak mohol vyústiť až do súdnych sporov, v ktorom by dotknuté osoby mohli požadovať určité finančné odškodnenie, ktoré by v konečnom dôsledku musel znášať štát.
Predložené znenie § 36a    je   v  súlade s filozofiou a koncepciou zákona č. 154/1994 Z. z., je v  súlade so zákonom  č. 300/1993 Z. z.  o mene a priezvisku (§ 4  ods. 4), zákonom č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky a zároveň vychádza z platných pravidiel slovenského pravopisu (Pravidlá  slovenského  pravopisu, Veda, Bratislava 2000, str. 130 – poznámka na konci).

Čl. II.

	Účinnosť zákona navrhujeme odo dňa vyhlásenia. 

D o l o ž k a    z l u č i t e ľ n o s t i

1.	Navrhovatelia zákona: skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 154/1994   Z. z.  o matrikách v znení neskorších predpisov

3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona:   neupravená

4.	Návrh zákona svojou problematikou: nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl.  70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe

5.	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona:  bezpredmetné

6.	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou Európskej únie: bezpredmetné