Informácia o priebehu a výsledkoch návštevy generálneho tajomníka NATO
Lorda G. Robertsona v Slovenskej republike dňa 10. marca 2003

Generálny tajomník Organizácie Severoatlantickej zmluvy (ďalej len „GT NATO“) Lord George Robertson navštívil Slovenskú republiku (ďalej len „SR“) z vlastnej iniciatívy v rámci svojho turné po pozvaných siedmich krajinách. SR navštívil v popoludňajších hodinách po ukončení podobnej návštevy Slovinska. Celá návšteva bola veľmi intenzívna a trvala približne 5 hodín. Poslednú návštevu SR vykonal GT NATO dňa 5. novembra 2001.

Počas svojej návštevy v SR Lorda Robertsona prijal predseda vlády SR M. Dzurinda, spolu s ministrom zahraničných vecí E. Kukanom a ministrom obrany I. Šimkom. Ďalej bol hosť prijatý predsedom Národnej rady SR P. Hrušovským spolu s predsedom Zahraničného výboru Národnej rady SR J. Figeľom, predsedom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť R. Kaliňákom a vedúcim delegácie SR pri Parlamentnom zhromaždení NATO J. Banášom. Osobitne sa GT NATO stretol aj s prezidentom SR R. Schusterom. Na záver svojej návštevy GT NATO vystúpil na pôde Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku v rámci programu „Moderná zahraničná politika“. Toto verejné vystúpenie GT NATO bolo spoluorganizované Ministerstvom zahraničných vecí SR.

Na stretnutí s predsedom vlády SR M. Dzurindom (na úvod sa uskutočnilo krátke stretnutie medzi štyrmi očami) GT NATO pogratuloval k pozvaniu SR do NATO a pripomenul, že NATO tak spravilo ako prirodzenú reakciu na voľbu občanov v ostatných parlamentných voľbách. M. Dzurinda poďakoval za dlhodobú podporu GT NATO členstvu SR v Aliancii a informoval ho o schválení „Letter of Intent“ vo vláde SR, ako aj ústavnej podpore v NR SR tomuto dokumentu, ktorá vrátane časového plánu plnenia reforiem (harmonogram záväzkov) NR SR vzala na vedomie. GT NATO spomenul niekoľko oblastí, kde SR musí ešte urobiť potrebné kroky na zlepšenie situácie. Za také označil oblasť ľudských práv a menšín so zameraním sa na rómsku otázku, boj proti korupcii a oblasť bezpečnostných zložiek štátu. Vo všeobecnosti však GT NATO vyjadril pozitívne posolstvo ohľadom účinkovania SR v prístupovom procese do Aliancie. K boju proti korupcii M. Dzurinda pripomenul, že SR už prijala viacero opatrení, čo potvrdzujú aj hodnotenia mimovládnych organizácií, ale vláda SR je rozhodnutá aj naďalej intenzívne pracovať na riešení tohto problému, napr. vznikom osobitného súdu pre boj s korupciou. Informoval tiež, že približne o dva mesiace sa bojom s korupciou (hodnotením a ďalšími plánmi) bude opätovne zaoberať aj NR SR. K otázke riešenia rómskej otázky, o ktorú sa zaujíma aj EÚ, vláda SR koná a má viacero plánov a stratégií, osobitne sa pozornosť sústreďuje na oblasť vzdelávania. M. Dzurinda zdôraznil, že celkovo v oblasti reformy potrebuje SR ešte urobiť viaceré kroky v ozbrojených silách, hospodárstve a súdnictve. 
Minister zahraničných vecí E. Kukan využil stretnutie s GT NATO, aby oficiálne odovzdal Letter of Intent, ktorým SR oficiálne potvrdila pripravenosť prevziať záväzky vyplývajúce z členstva v Aliancii. GT NATO následne pripomenul blížiace sa obdobie ratifikácií a zdôraznil, že naše členstvo v NATO nemôžme považovať za hotovú vec a že celý nasledujúci rok budú pozvané krajiny naďalej pod drobnohľadom členských krajín. M. Dzurinda konštatoval, že politické strany v NR SR sú až na výnimku 11 poslancov za KSS jednotní v podpore členstvu SR v NATO. Postoj vlády a parlamentu bol zrejmý aj pri rozhodovaní k otázke zapojenia sa do aktivít súvisiacich s Irakom. V tejto súvislosti pripomenul vplyv irackej krízy na verejnú mienku aj vo väzbe na podporu členstva SR v NATO a informoval, že vláda sa rozhodla ešte zintenzívniť informovanosť o NATO a bezpečnostných otázkach s cieľom získať podporu verejnosti. GT NATO poznamenal, že si je vedomý o miešaní otázok spojených s členstvom v NATO s irackou krízou v SR, pričom tieto dve otázky sa spájať nedajú.

Na stretnutí s prezidentom SR R. Schusterom (na úvod sa uskutočnilo krátke stretnutie medzi štyrmi očami) GT NATO zablahoželal SR k získaniu pozvania do Aliancie, zároveň však konštatoval v procese vstupu do Aliancie potrebu SR venovať pozornosť slovenským bezpečnostným službám, osobitne vojenským, fungovaniu systému ochrany utajovaných skutočností a efektívnemu boju s korupciou. R. Schuster zdôraznil, že SR bude menší, ale dobrý člen NATO a tak sa už aj dnes správa. Ďalej informoval GT NATO o svojom liste adresovanom na svojich partnerov z ašpirantských krajín NATO s návrhom spoločne využívať Vojenskú leteckú akadémiu v Košiciach na prípravu pilotov. K nastupujúcej ratifikačnej fáze prístupových protokolov poznamenal, že v apríli 2003 pripravuje cestu do USA, počas ktorej sa stretne aj so senátormi USA. K otázke boja s korupciou prezident SR konštatoval, že nemožno očakávať jej odstránenie zo dňa na deň. GT NATO súhlasil s tým, že ide o ťažkú úlohu, ktorá sa týka všetkých demokracií. R. Schuster sa v rozhovore zmienil o svojom nedávnom stretnutí s prezidentom Ukrajiny L. Kučmom, ktorý sa snaží o dobré vzťahy s NATO aj EÚ. Informoval ho, že chce aj naďalej pokračovať v diskusii s Ukrajinou. GT NATO zdôraznil, že aj NATO chce naďalej pokračovať v spolupráci s Ukrajinou.

Na stretnutí v NR SR jej predseda P. Hrušovský zdôraznil, že SR sa pripravuje na členstvo v Aliancii a NR SR urobí všetko pre to, aby sme splnili všetky podmienky vyplývajúce z členstva. GT NATO informoval, že cieľom jeho krátkych návštev v pozvaných krajinách NATO ešte pred podpisom prístupových protokolov (26. marca 2003) je upozorniť pozvané krajiny, aby nebrali vstup do Aliancie za samozrejmosť a naďalej venovali pozornosť reformám a príprave na členstvo v NATO. Osobitne spomenul, že o členstve SR v NATO musí SR presvedčiť každý jeden z 19 parlamentov členských krajín NATO, aby tento ratifikoval náš prístupový protokol. Predseda NR SR potvrdil pripravenosť NR SR odstrániť akékoľvek možné pochybnosti parlamentárov členských štátov NATO o pripravenosti SR na vstup do Aliancie. Podľa neho SR plne spĺňa politicko-ekonomické kritériá kladené na člena Aliancie. Zdôraznil ďalej, že 6 zo 7 parlamentných politických strán podporuje plne vstup SR do NATO. Pripomenul tiež, že SR bude na budúci rok v máji hostiť prestížne jarné zasadnutie Parlamentného zhromaždenia NATO. GT NATO k tejto otázke vyjadril presvedčenie, že zasadnutie PZ NATO nebude kolidovať s májovým summitom NATO v r. 2004 (nie je stanovené stále ani miesto ani termín). GT NATO ďalej vyjadril veľkú spokojnosť s podporou vstupu SR do NATO v NR SR.
Predseda Zahraničného výboru NR SR J. Figeľ zdôraznil, že Aliancia a jej rozširovanie je veľkým prínosom pre reformné procesy v celej strednej a východnej Európe, v oblasti demokratizácie spoločnosti, politiky alebo aj reformy ozbrojených síl. Výsledkom sú lepšie susedské vzťahy, civilná kontrola ozbrojených síl, zvýšenie ochrany utajovaných skutočností a pod. SR sa vďaka NATO tiež viac angažuje na medzinárodnej scéne, vrátane vysielania svojich ozbrojených síl do mierových operácií. SR chce po vstupe do NATO priniesť osobitný prínos v podobe posilnenia spolupráce s Ukrajinou a ďalšími partnermi. Podľa GT NATO si SR vedie na medzinárodnej scéne veľmi dobre a dlhodobo sa správa akoby člen NATO. Našou výhodou podľa neho je aj to, že máme susedov, ktorí už členmi NATO sú a nám pomáhajú a v tomto zmysle plne rozumejú aj našej snahe pomáhať iným.
Predseda Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť R. Kaliňák zdôraznil, že výbor, ktorému predsedá, venuje veľkú pozornosť dohľadu nad systémom ochrany utajovaných skutočností a výbor úzko spolupracuje v tejto oblasti s NBÚ. Pripravovaná novela Zákona č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností by mala odstrániť súčasné nedostatky v systéme previerok a ochrany. Konštatoval tiež, že plány MO SR týkajúce sa reformy ozbrojených síl SR majú plnú podporu všetkých parlamentných politických strán. GT NATO uvítal informáciu, že NR SR si uvedomuje dôležitosť otázky ochrany utajovaných skutočností. V tejto súvislosti pozornosť venoval aj významu dohľadu nad bezpečnostnými službami NR SR. K otázke boja s korupciou konštatoval, že Alianciu zaujíma predovšetkým implementácia konkrétnych plánov a opatrení v tejto oblasti.
	Vedúci delegácie SR pri PZ NATO J. Banáš sa krátko vyjadril k organizovaniu PZ NATO v Bratislave v dňoch 28. mája – 1. júna 2004 a vyjadril presvedčenie, že v čase konania PZ NATO bude SR už plnoprávnym členom Aliancie. GT NATO poznamenal, že aj keď rozhodnutie o konaní summitu NATO v máji 2004 ešte nebolo prijaté, prijme sa ešte počas jeho pôsobenia vo funkcii GT (do konca roku 2003).

Vystúpením GT NATO na pôde SFPA (v prílohe č. 1 text vystúpenia) návšteva GT NATO na Slovensku vyvrcholila. GT NATO v prednáške o.i. zdôraznil tri hlavné výhody plynúce z členstva SR v NATO:
•	Slovensko sa pripojí k najsilnejšej, najsúdržnejšej Aliancii, ktorá kedy existovala. Medzinárodné spoločenstvo vstupom SR do NATO uzná, že Slovensko vstúpilo do jedinečnej zóny bezpečnosti – čo má bezprostredný vplyv na investície a prosperitu;
•	Členstvom SR v NATO bude mať SR možnosť podieľať na prijímaní kľúčových rozhodnutí týkajúcich sa svetovej bezpečnosti. SR tak nebude len sedieť bokom pri formovaní bezpečnostného prostredia okolo seba. Členstvom v NATO bude mať Slovensko aj možnosť hrať väčšiu rolu v Európskej bezpečnostnej a obrannej politike, ktorá je založená na použití kapacít NATO;
•	Členstvom SR v NATO zosilní hlas SR v medzinárodných vzťahoch. NATO koná na základe konsenzu a aj najmenšia krajina v NATO má rovnaký štatút, ako najväčšia. Ak sa Slovensko stane členom NATO, bude mať rovnaký hlas ako USA, Veľká Británia alebo Francúzsko. 
Po vystúpení GT NATO nasledoval blok otázok a odpovedí prítomných členov SFPA, poslancov NR SR, členov vlády SR, novinárov a odbornej verejnosti. V rámci diskusie sa GT NATO vyjadril k viacerým aktuálnym otázkam týkajúcim sa reformy a budúcnosti NATO, budúcnosti transatlantického vzťahu, hodnoteniu SR z hľadiska príspevku a užitočnosti pre Severoatlantickú alianciu, vzájomnej spolupráci NATO a EÚ a to najmä otázkam využitia schopností NATO Európskou úniou a zapojenia členských krajín NATO/nečlenov EÚ do operácii EÚ. 

Závery:

a)	Cieľom návštevy GT NATO na Slovensku pred podpisom prístupových protokolov členskými štátmi NATO bolo zhodnotiť pokrok SR v príprave na vstup do NATO a zároveň upozorniť na nevyhnutnosť pokračovať v reformách v spoločnosti a v ozbrojených silách SR;

b)	GT NATO konštatoval, že SR sa zodpovedne pripravuje na vstup do NATO a ocenil odhodlanie SR ďalej napredovať v tejto príprave („Udržali ste kurz a na vašej ceste ste prekonali mnoho prekážok. A odolali ste pokušeniu hrať politické hry s obranou. Váš zoznam dosiahnutých úspechov vzbudzuje dôveru.“). Ocenil dosiahnutý pokrok SR vo všetkých 5 oblastiach jednotlivých kapitol Akčného plánu pre členstvo (GT NATO spomenul „ukážkové plnenie MAP zo strany Slovenska“);

c)	SR odovzdala počas stretnutia Letter of Intent potvrdzujúci záujem SR prijať pozvanie za člena Severoatlantickej aliancie (Súčasťou listu je časový plán plnenia reforiem. Návrhy listu aj plánu boli schválené vládou SR dňa 25. 2. 2003 a NR SR ich zobrala na vedomie dňa 28. 2. 2003). SR tak spravila ako jedna z prvých pozvaných krajín (zaslanie listu nie je iniciatívnym krokom SR, ale podmienkou a predpokladom Aliancie pred podpisom prístupových protokolov. Po dohode s Alianciou môže byť plný text Letter of Intent zverejnený až po podpise prístupových protokolov.);

d)	GT NATO upozornil počas rozhovorov na niekoľko oblasti príprav SR na vstup do NATO, ktoré sú kritické z pohľadov záujmu Aliancie: pokračovanie v reforme ozbrojených síl SR, boj proti korupcii, ochrana utajovaných skutočností, parlamentný dohľad nad spravodajskými službami, reforma súdneho systému a verejnej správy, ochrana národnostných menšín a etník;

e)	K súčasnému stavu verejnej podpory obyvateľstva pre vstup SR do NATO vyjadril GT NATO porozumenie so situáciou, ktorá reflektuje viac názory obyvateľstva na krízu v Iraku, ako postoj k NATO. GT NATO konštatoval, že prieskumy verejnej mienky vyjadrujú aktuálne pocity verejnosti, ktoré oscilujú podľa aktuálnej situácie. Ocenil odhodlanie vlády SR zintenzívniť informovanosť obyvateľstva o cieľoch a princípoch NATO, aktivitách Aliancie, dôvodoch prečo sa SR má stať členom NATO, aké sú s tým spojené výhody a aké z toho plynú povinnosti pre SR;

f)	GT NATO ocenil silný konsenzus najdôležitejších politických síl ohľadne vstupu SR do NATO a zdôraznil rastúci význam NR SR v ďalšej ratifikačnej fáze prístupového procesu;