Informácia

	o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád štátov Stredoeurópskej iniciatívy za účasti ministrov zahraničných vecí v dňoch 14.-15. novembra 2002 v Skopje (Macedónsko)

	V dňoch 14.-15. novembra 2002 sa v Skopje uskutočnil summit predsedov vlád štátov Stredoeurópskej iniciatívy za účasti ministrov zahraničných vecí 17 členských štátov SEI (Rakúsko, Taliansko, SR, ČR, MR, PR, Slovinsko, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina (BaH), BJR Macedónsko, Albánsko, Bielorusko, Bulharsko, Rumunsko, Ukrajina, Moldavsko a JZR).

	Delegáciu SR viedol predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda za účasti ministra zahraničných vecí SR Eduarda Kukana. Na čele ostatných delegácií boli predsedovia vlád alebo ich zástupcovia.

 	Hosťami summitu boli aj zástupcovia významných medzinárodných organizácií: OBSE, RE, EK, Paktu stability pre JVE, Európskej investičnej banky (EIB), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBRD), Hospodárskej komisie (EHK) OSN pre Európu, Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Summitu premiérov SEI sa zúčastnili ako hostia zástupcovia regionálnych zoskupení: Čiernomorskej ekonomickej spolupráce (BSEC), Dunajskej komisie, Iniciatívy pre spoluprácu v juhovýchodnej Európe (SECI) a Jadransko-jónskej iniciatívy. Prítomní boli tiež predstavitelia Iniciatívy stredoeurópskych obchodných komôr a parlamentnej dimenzie SEI.

	Summitu predsedov vlád krajín SEI predchádzalo rokovanie ministrov zahraničných vecí štátov SEI, na ktorom si šéfovia diplomacií vymenili názory na súčasnú politickú a bezpečnostnú situáciu v regióne SEI. Súčasne vyjadrili súhlas s Výročnou správou Výkonného sekretariátu SEI za rok 2002, ktorú predtým prerokovali národní koordinátori SEI. 

Minister E. Kukan vo svojom vystúpení, okrem iného, akcentoval integračnú agendu a vyjadril presvedčenie, že členstvo štátov SEI, vrátane Slovenska, v NATO kladne ovplyvní politickú stabilitu celého regiónu SEI. Tiež zdôraznil, že pripravovaný vstup do EÚ predstavuje pre SR jedinečnú príležitosť a existenčnú potrebu, ktorá nemá z hľadiska našich národnoštátnych záujmov inú prijateľnú alternatívu. Zároveň pripomenul, že SR je pripravená k spolupráci pri odovzdávaní svojich skúsenosti z prístupového procesu ďalším partnerom.  

	Schôdzka premiérov začala oficiálnou večerou dňa 14. novembra 2002 na pozvanie macedónskeho premiéra B. Crvenkovskeho. Nasledujúci deň pokračoval summit plenárnym zasadaním, ktorého sa okrem sedemnástich účastníckych štátov zúčastnila desiatka pozvaných medzinárodných organizácií a partnerských regionálnych zoskupení. Diskusia vedená v priateľskej a otvorenej atmosfére bola zavŕšená prijatím Záverečného dokumentu a odsúhlasením doplnkov do Zásad činnosti SEI.

V Záverečnom dokumente, ktorý sa venuje posúdeniu aktuálneho politického a hospodárskeho vývoja v regióne SEI, sa premiéri účastníckych krajín  prihlásili k SEI ako k nástroju spolupráce a stability, ktorý prispieva ku konsolidácii demokratických, politických, ekonomických a sociálnych štruktúr v regióne prostredníctvom napĺňania jej stratégie ako aj praktickou činnosťou. Predsedovia vlád znovu potvrdili význam svojich výročných summitov, ktoré počas trinástich rokov existencie SEI viedli k posilneniu prepojení medzi vládami a spoločenstvami členských štátov a osvedčili platnosť stratégie kohézie a solidarity SEI.

V časti týkajúcej sa situácie v regióne premiéri uvítali pokrok dosiahnutý v regióne pri vytváraní stabilných demokratických inštitúcií, ako to demonštrovali nedávne voľby, ktoré sa konali v niekoľkých štátoch SEI v atmosfére vzájomného rešpektovania sa a v súlade s medzinárodnými štandardmi, čím ukázali demokratickú zrelosť a vôľu riešiť rozdielne názory v rámci systému s pravidlami.

S uspokojením zaznamenali, že niekoľko vlád regiónu odštartovalo reformné programy založené na štandardoch EÚ a vyzvali členské štáty, aby pokračovali vo svojom kurze jednoznačnej odpovede na stále existujúce výzvy, akými sú slabosť vlády práva, nebezpečenstvo obnovenia etnických sporov a problémov, sociálneho vyčleňovania v dôsledku chudoby a nezamestnanosti. Potvrdili tiež nutnosť členských štátov SEI rešpektovať všetky štandardy a odporúčania OBSE.

V súvislosti so summitom NATO v Prahe, zúčastnení premiéri vyjadrili presvedčenie, že budú prijaté rozhodnutia o ďalšom posilnení bezpečnosti a stability v Európe a bude sa pokračovať v politike otvorených dverí. Súčasne uvítali iniciatívy zamerané na rozšírenú spoluprácu medzi NATO a štátmi SEI, ktoré nie sú členmi Aliancie. V tejto súvislosti zdôraznili význam spolupráce medzi štátmi SEI v boji proti medzinárodnému terorizmu, organizovanému zločinu, pašovaniu zbraní, drog, ľudí  a ilegálnej imigrácii.

	Predsedovia vlád uvítali pozíciu Európskej komisie (z 25. októbra 2002), deklarujúcej 10 kandidátskych štátov EÚ (medzi nimi 5 členských štátov SEI - Slovensko, ČR, Maďarsko, Poľsko, Slovinsko) schopných splniť všetky kritéria na členstvo a pripravených na vstup v roku 2004. V tomto kontexte Stabilizačný a asociačný proces (SAP) EÚ hodnotne prispieva k celkovej stabilite regiónu a poskytuje perspektívu pre priblíženie týchto štátov k štruktúram EÚ, vrátane riadneho členstva. Vyjadrili presvedčenie, že proces rozširovania bude pokračovať a povedie k vytvoreniu zjednotenej Európy. Súčasne považovali za dôležité monitorovať dopady rozšírenia na politickú, sociálnu, hospodársku a ľudskú dimenziu s cieľom zabrániť vytváraniu nových deliacich čiar v Európe.

V rámci priority danej rozširovaniu EÚ kandidátskymi štátmi, premiéri vyjadrili presvedčenie o dôležitosti rozšíriť kohéziu medzi členskými štátmi so zameraním na dosiahnutie užšej spolupráce v politickej a hospodárskej oblasti. Regionálna súdržnosť má byť zaistená a rozšírená prostredníctvom odstránenia prekážok obchodu a investíciám medzi štátmi SEI, zlepšením neadekvátnej infraštruktúry, obzvlášť v doprave a maximálnym využitím existujúcich nástrojov regionálnej integrácie, vrátane SEI. Pripomenuli, že hospodársky rozvoj je rozhodujúcim prvkom v regionálnej spolupráci a podporili angažovanie sa SEI týmto smerom.

Podobne uvítali úroveň hospodárskej spolupráce dosiahnutej v rámci CEFTA a podporia ďalších záujemcov zo SEI o pripojenie sa k CEFTA. Ocenili tiež rozhodnutie Talianska vytvoriť sekretariáty pre pan-európske Koridory č. V a č. VIII, a zlepšiť tak podmienky pre ich rýchlejšiu implementáciu.

V kontexte podujatí SEI na vysokej úrovni premiéri privítali výsledky stretnutia vysokých predstaviteľov pre informácie a médiá (Belehrad, máj), konferencie ministrov kultúry SEI (Skopje, jún) a konferencie ministrov poľnohospodárstva SEI (Terst, september), pričom tieto schôdzky dali smerovanie aktivitám Iniciatívy a mobilizovali zdroje v príslušnej oblasti. Podobne vyjadrili uspokojenie s posilnenou spoluprácou parlamentov štátov SEI.

V časti týkajúcej sa spolupráce premiéri dali svoju podporu harmonizácii agend a kalendárov podujatí regionálnych aktérov a povzbudili pokračovanie procesu spolupráce regionálnych iniciatív aktívnych v strednej a juhovýchodnej Európe. Pozitívne boli hodnotené pokračovanie spolupráce s OECD a výsledky dosiahnuté v aktivitách realizovaných v spolupráci s UN ECE (Európska hospodárska komisia OSN pre Európu). 

 	Vyslovili tiež uznanie vedúcej úlohe EBRD  pri investovaní v regióne SEI ako aj práci Sekretariátu pre projekty SEI pôsobiaceho v spojení s EBRD a ocenili použitie Trust fondu v EBRD, zriadeného pred 10 rokmi Talianskom s jeho celkovými vkladmi v celkovej sume 27 miliónov EUR, používaného na iniciatívy v takých kľúčových sektoroch ako infraštruktúra, doprava, poľnohospodárstvo, SME, mikrofinancovanie a energetika.

	V diskusii premiéri podporili využívanie Kooperačného fondu SEI, ktorý sa začal aktívne využívať v tomto roku a pripomenuli význam Fondu solidarity, ktorý umožňuje  expertom z krajín vo zvláštnej núdzi zúčastniť sa na aktivitách SEI. Rovnako uvítali posilňovanie Výkonného sekretariátu, ako sídla SEI a jeho zvýšenú snahu poriadať stretnutia a podujatia. Súčasne zaznamenali vypracovanie Implementačnej Správy o plnení Plánu činnosti SEI na roky 2002-2003, ktorá poskytuje  prehľad širokého rozsahu aktivít Iniciatívy a privítali vydávanie mesačníka SEI “Newsletter”.

Predsedovia vlád v závere prijali niekoľko doplnkov do Zásad činnosti SEI s cieľom zosúladiť ich s posledným vývojom. Modifikácie sa týkajú hlavne schôdzok ministrov zahraničných vecí (1x ročne) a zlepšenia spolupráce s parlamentnou dimenziou a Iniciatívou obchodných komôr.

	Vedúci delegácie SR M. Dzurinda v úvode svojho vystúpenia v súvislosti s nedávnymi parlamentnými voľbami v SR označil  za hlavné priority vládneho programu svojej vlády vstup Slovenska do Európskej únie a do NATO.
V kontexte pražského summitu Severoatlantickej aliancie zdôraznil, že členstvo ďalších štátov regiónu SEI v NATO prispeje k  politickej i hospodárskej stabilizácii a k pozitívnym zmenám v celom regióne juhovýchodnej Európy. Najväčšie rozšírenie EÚ v doterajšej histórii by tak malo prispieť k napĺňaniu vízie zjednocovania Európy na základoch posilňovania mieru, demokracie, rešpektovania ľudských práv a rastu prosperity.
V tejto súvislosti vyjadril pripravenosť Slovenska prispieť k ďalšiemu šíreniu európskych myšlienok a hodnôt aj prostredníctvom regionálnej spolupráce, ako i ochotu podeliť sa o naše skúsenosti. Pripomenul, že SR podporuje integračné ambície krajín juhovýchodnej Európy a stabilizačný a asociačný proces chápeme ako nástroj, ktorý všetkým krajinám juhovýchodnej Európy otvára cestu do EÚ a súčasne napomáha odbúravaniu  bezpečnostných rizík.
Premiér M. Dzurinda označil regionálnu spoluprácu za jeden z prospešných nástrojov zlepšovania vzťahov, pretože regionálna spolupráca prispieva k napredovaniu procesu európskej integrácie. Ako pozitívny príklad spolupráce pre oblasť juhovýchodnej Európy uviedol existenciu Vyšehradskej skupiny a Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA), pričom zvýraznil, že rušenie obchodných bariér a napomáhanie rozvoju transparentnej obchodnej a hospodárskej spolupráce medzi krajinami prispieva k stabilizácii nášho regiónu
Na záver slovenský premiér zdôraznil, že regionálna spolupráca, prepájanie aktivít rôznych regionálnych zoskupení navzájom a príprava spoločných programov a podujatí je želateľným trendom do budúcnosti.

Ekonomický summit SEI bol najväčšou sprievodnou akciou summitu, ktoré dodalo ekonomickú dimenziu novembrovému summitu s účasťou rôznych sektorov hospodárskej aktivity a obzvlášť súkromného sektora. Počas troch dní jeho konania sa ho zúčastnilo okolo 1000 zainteresovaných osôb. Popri zástupcoch vládnych miest a agentúr členských krajín SEI sa ho zúčastnili predstavitelia hospodárskej sféry, záujmových organizácií, medzinárodných  organizácií a finančných inštitúcií. Účastníci sa zamerali na predstavenie nielen podnikateľských aktivít v národných stánkoch. Tematické okruhy panelových diskusií konvenovali s prioritami, na ktoré sa sústreďuje SEI: rekonštrukcia a rozvoj regiónu s dôrazom na  infraštruktúrne projekty, podpora malému a strednému podnikaniu, podpora miestnemu rozvoju a zamestnanosti, cestovnému ruchu a podpora podnikaniu žien.

Slovenskú účasť na ekonomickej časti summitu zabezpečovalo MH SR. Slovensko malo príležitosť vystúpiť spoločne s ďalšími krajinami V4. Osobitná pozornosť ekonomickej časti summitu bola venovaná okrúhlemu stolu ministrov hospodárskych rezortov štátov SEI zameranom na diskutovanie otázok obchodu, investovania a financovania malých a stredných podnikov v regióne SEI z pohľadu rozširovania EÚ. SR zastupoval vedúci ekonomickej delegácie SR na summite SEI sekčný riaditeľ MH SR Pavol Seko, ktorý v diskusii poukázal najmä na dosiahnutý pokrok pri rokovaniach o podmienkach začlenenia Slovenska do Únie, čo vytvára dobré predpoklady pre budúci hospodársky rast a prosperitu celého regiónu.

Druhou sprievodnou akciou summitu premiérov SEI bolo druhé Mládežnícke fórum, ktoré maceddónske predsedníctvo usporiadalo na tému “Nezamestnanosť mladých a trvaloudržateľný rozvoj”. Zúčastnili sa ho delegácie mladých ľudí zo štátov SEI. Premiéri uvítali zorganizovanie Mládežníckeho fóra SEI predstavujúceho doplňujúcu dimenziu spolupráce v regióne a ocenili záverečnú deklaráciu zameranú na otázky vzdelávania, výchovy, ako aj nezamestnanosti a vytvárania nových pracovných miest.	

	Summit SEI umožnil uskutočniť dvojstranné pracovné rokovania a neformálne stretnutia. Táto skutočnosť posilňuje možnosti SEI ako regionálneho fóra, ktoré môže prispieť k rozvoju nielen mnohostrannej spolupráce v širokom stredoeurópskom priestore, ale i k výmene názorov na bilaterálnej úrovni. 

	Predseda vlády sa na bilaterálnych rokovaniach stretol s talianskym premiérom  Silviom Berlusconim, ukrajinským premiérom Anatolijom Kinachom, macedónskym prezidentom Borisom Trajkovskim a premiérom Stevkom Crvenkovskim. 
	Šéf talianskej vlády vyjadril potešenie z ich osobného stretnutia v Skopje pri príležitosti  summitu SEI ako aj zo vzostupného trendu vzájomných vzťahov, najmä v oblasti bankového sektora (vstup talianskych bánk), čo by malo následne podmieniť príchod firiem. Obaja premiéri vyjadrili záujem o pracovné stretnutie v dohľadnom čase, počas ktorého by mohli prerokovať celú škálu otázok politickej a hospodárskej spolupráce medzi Slovenskom a Talianskom, pričom slovenský premiér odovzdal partnerovi písomné pozvanie. Premiér S. Berlusconi vyjadril podporu úsiliu vlády SR uspieť v začleňovaní Slovenska do EÚ a NATO. Záverečná časť rozhovoru bola venovaná európskej problematike.

	Macedónsky premiér S. Crvenkovski zvlášť poďakoval M. Dzurindovi za účasť na summite napriek jeho náročnému termínovníku a informoval o nie jednoduchej politickej situácii po nedávnych voľbách, vzhľadom na účasť predstaviteľov bývalých militantných štruktúr Albáncov. Vyjadril záujem na čo najlepších vzťahoch so SR vo všetkých oblastiach, požiadal o podporu  pri vstupe do CEFTA, spomenul záujem o liberalizáciu vízového režimu a pozval nášho premiéra na oficiálnu návštevu Macedónska. M. Dzurinda prijal pozvanie, prisľúbil podeliť sa o svoje skúsenosti vo všetkých oblastiach a podporil ambície MaR na členstvo v CEFTE. Otázku vízovej problematiky bude potrebné riešiť v závislosti od vývoja aktuálnej situácie.

	Prijatie predsedu vlády SR u prezidenta MaR B. Trajkovského sa uskutočnilo neplánovane na záver pobytu M. Dzirindu v Skopje. Macedónsky prezident zablahoželal k úspešnému výsledku volieb a konštatoval, že proces etnického zmierenia predstavuje hlavnú výzvu pre politickú elitu v MaR, pripomenul potrebu dohnať stratu v oblasti integrácie do EÚ a NATO a prezentoval záujem o väčšiu prítomnosť slovenských, najmä ekonomických, subjektov v Macedónsku. M. Dzurinda zdôraznil podporu deklarovanej politike vlády pri dosahovaní vnútornej stability a ekonomického rozvoja, zopakoval obojstranný záujem o vzájomnú spoluprácu a podporu vstupu MaR do NATO.

	Pri rokovaní so svojím  ukrajinským partnerom M. Dzurinda zdôraznil záujem rozšírenie a zintenzívnenie vzájomnej spoluprácce, o demokratický vývoj na Ukrajine a informoval o možnom stretnutí vo formáte V4 + Ukrajina v rámci predsedníctva SR s cieľom rozšíriť spoluprácu SR-PR-Ukrajina. A. Kinach pripomenul záujem o budovanie priaznivej klímy v oblasti obchodu a  rozvoja investícií, ale i  školstva a kultúry a pri podpore SME. Súčasne zopakoval pozvanie M. Dzurindu na návštevu Ukrajiny. Obaja predsedovia vlád sa zhodli na tom, že SR a Ukrajina majú predpoklady rozšíriť a zintenzívniť spoluprácu vo všetkých oblastiach. 
	
	Minister zahraničných vecí E. Kukan sa bilaterálne stretol so svojimi partnermi  Ilinkou Mitrevovou z Macedónska ,  Ilirom Metom z Albánska a Mirceom  Geoana z Rumunska.
	I. Mitreva pozvala nášho ministra na oficiálnu návštevu MaR s cieľom zintenzívnenia bilaterálnej spolupráce a poukázala na jediný problém - osobitný vízový režim. E. Kukan akceptoval pozvanie, vyjadril pripravenosť pôsobiť smerom k realizácii už podpísaných dohôd,  ako aj posúdiť vízovú problematiku a ponúkol skúsenosti SR z integrácie SR do EÚ a NATO.  
 	Hlavnou témou  rozhovoru E. Kukana s albánskym partnerom bola potreba zintenzívnenia bilaterálnych kontaktov vo všetkých oblastiach (revízia zmluvnej základne, dodávky elektrickej energie do Albánska, readmisná dohoda, stretnutie predstaviteľov obchodných komôr, turistický ruch, vízový režim). Obaja ministri sa zhodli, že časť problematiky by mohla byť vyriešená v období do realizácie  návštevy I. Metu v SR, na ktorú ho E. Kukan v I. polroku 2003 pozval. 
	M Geoana informoval E. Kukana o rumunských integračných predstavách smerom k EÚ (rok vstupu, budovanie Schengenskej hranice) a problémoch v súvislosti so Zákonom o Maďaroch v zahraničí. E. Kukan stručne oboznámil partnera so stanoviskami a aktivitami SR v uvedenej otázke, o plánovaných krokoch na zabezpečenie hranice s Ukrajinou a ubezpečil ho o podpore integračných ambícií Rumunska. 

Od 1. januára 2003 prevezme predsedníctvo v SEI po Macedónsku Poľsko. Predsedníctvo SEI pripadne na Slovensko v roku 2005.

Z á v e r y :

	Summit premiérov krajín SEI počas tohtoročného macedónskeho predsedníctva ešte viac zvýraznili formát SEI, ktorá ako voľné regionálne zoskupenie štátov strednej a juhovýchodnej Európy združuje dva členské štáty EÚ (Taliansko a Rakúsko), pridružené kandidátske krajiny ako aj tie, ktoré sa zatiaľ približujú k EÚ prostredníctvom stabilizačného a asociačného procesu, posilneného politického dialógu a rozvoja spolupráce na báze partnerstva.

	Potvrdila sa ambícia SEI vystupovať v pozícii fóra majúceho svoje stále miesto a zameranie v spolupráci krajín širokého regiónu JVE, ktoré má záujem napomáhať predovšetkým členským štátom SEI, neasociovaným k EÚ, v približovaní sa k EÚ.

	Na summite sa posilnil vzájomný politický dialóg krajín SEI, ktorý je založený na vôli a odhodlaní prispieť cestou vzájomnej spolupráce, posilnením demokratických zmien a hospodárskych reforiem k spoločnej európskej budúcnosti regiónu. Bola zdôraznená dôležitosť kohézie medzi členskými štátmi so zameraním na dosiahnutie užšej spolupráce v politickej a hospodárskej oblasti.

Na summite zreteľne dominovala snaha o prezentovanie pozitívnych výsledkov úsilia pri obnove stability v celom regióne, vrátane dosahovania synergie s procesom hospodárskej obnovy a transformácie a pri postupnom eliminovaní napätia vo vnútroregionálnych vzťahoch.

	V rámci očakávaných rozhodnutí o ďalšom posilnení bezpečnosti a stability v Európe na summite NATO v Prahe účastníci summitu zdôraznili význam spolupráce medzi štátmi SEI v boji proti medzinárodnému terorizmu, organizovanému zločinu, pašovaniu zbraní, drog, ľudí  a ilegálnej imigrácii.

	V súvislosti s prebiehajúcimi integračnými procesmi delegácia SR zdôraznila, že SEI považuje nielen za nástroj na skvalitňovanie bilaterálnych vzťahov medzi členskými štátmi, ale aj za zoskupenie zvyšujúce efektívnosť prípravy kandidátskych krajín na členstvo v EÚ prostredníctvom regionálnej spolupráce. Podporila tiež integračné ambície krajín juhovýchodnej Európy a prezentovala ochotu podeliť sa o naše skúsenosti z integračného procesu.