Príloha č. 2

ČASOVÝ PLÁN PLNENIA REFORIEM

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Kapitola I – Politické a ekonomické otázky

Cieľ 1 – Posilňovanie demokratickej spoločnosti
Vláda sa zaväzuje pokračovať v podpore a celkovom zlepšovaní  dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a v posilňovaní inštitúcii demokratického štátu s dôrazom na udržanie politickej stability. 

Úsilie v nasledujúcom období bude prioritne zamerané na dosiahnutie efektívneho, zoštíhleného a nie drahého štátneho aparátu, na zníženie byrokracie v štátnej administratíve, na odbyrokratizovanie a modernizáciu verejnej správy, na úspešné ukončenie reformy verejnej správy pri udržaní dostatočných administratívnych kapacít na uskutočnenie celkovej reformy a na zvýšenie efektívnosti a dôveryhodnosti súdneho systému. 

Vláda bude pokračovať v podpore mimovládneho sektora ako dôležitého piliera a zložky slobodnej občianskej spoločnosti. 

Ciaľ 2 – Podpora verejnosti
Vláda sa zaväzuje počas aj po ukončení prístupového procesu udržiavať komplexnú diskusiu s verejnosťou o rôznych aspektoch medzinárodnej bezpečnosti, cieľoch a zámeroch Aliancie a jej adaptácie po pražskom summite, o príprave Slovenskej republiky na vstup do NATO a o výhodách, záväzkoch a povinnostiach vyplývajúcich z členstva v NATO. Vláda pravidelne vyčleňuje prostredníctvom programu prípravy SR na členstvo v Aliancii (PRENAME) prostriedky na financovanie informovania občanov o činnosti NATO. Pre rok 2003 je pre túto oblasť vyčlenených z programu PRENAME 36.3 mil. Sk.

Vláda sa zaväzuje udržiavať stabilnú väčšinovú podporu verejnosti pre vstup SR do NATO a pre realizáciu rozhodnutí prijatých v rámci Aliancie. Na dosiahnutia tohto cieľa bude posilnený efektívny konzultačný mechanizmus medzi štátnou správou, médiami a verejnosťou v otázkach NATO a bezpečnostnej politiky. Vláda sa zaväzuje podporovať podľa možností aktivity odbornej verejnosti v oblasti bezpečnosti a obrany a viac zapájať odbornú aj laickú verejnosť do tvorby dokumentov a koncepcií štátu v tejto oblasti.

Vláda je presvedčená, že petičná akcia občianskej iniciatívy za vypísanie referenda o vstupe SR do NATO, ktorá nemá stanovený časový rámec, je nevhodnou aktivitou v procese pristupovania SR do NATO. Všetky relevantné politické parlamentné strany v SR vyjadrujú plnú a stálu podporu vstupu SR do NATO. Samotná Ústava SR nevyžaduje uskutočnenie referenda pred pristúpením SR k organizácii kolektívnej obrany, a preto aj uskutočnenie referenda v tejto otázke by bolo nadbytočným krokom. Vláda však rešpektuje ústavné právo občanov na vyjadrenie sa k veciam verejným prostredníctvom referenda a v prípade konania referenda sa bude aktívne uchádzať o podporu občanov pre vstup SR do NATO.

Cieľ 3 – Boj proti korupcii
Stratégia vlády v boji proti korupcii vychádza zo schváleného Národného programu boja proti korupcii z roku 2000, vypracovaného v spolupráci aj s mimovládnymi organizáciami (Transpaprency International Slovensko). Jeho základom sú tri piliere: eliminácia miest možného vzniku korupcie (prevencia), zvýšenie rizika korupčného správania (represia) a zvýšenie citlivosti verejnosti voči korupcii (percepcia).

Nový odbor pre boj s korupciou pri Úrade vlády, zriadený vo februári 2003 a metodicky riadený podpredsedom vlády a ministrom spravodlivosti, má dostatočné finančné aj personálne zdroje na koordináciu všetkých aktivít vlády v boji proti korupcii a prípravu nových zákonov v tejto oblasti.

Vláda v spolupráci so Španielskom v rámci twinningového projektu EÚ pripravuje nový zákon o vytvorení Úradu špeciálneho prokurátora na odhaľovanie a trestné stíhanie korupcie a organizovaného zločinu a o zriadení Špeciálneho súdu, ktorý má byť prijatý v prvej polovici roku 2003. Rozhodnutiam Úradu špeciálneho prokurátora na boj proti korupcii a organizovanému zločinu a Špeciálnemu súdu by mali podliehať osoby, vrátane vrcholných ústavných činiteľov, podozrivé z trestných činov korupcie; trestných činov založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a teroristickej skupiny; trestných činov hospodárskych alebo trestných činov proti majetku, ak takým trestným činom bola spôsobená škoda alebo získaný prospech presahujúci stanovenú výšku; trestných činov poškodzovania finančných záujmov Európskych spoločenstiev. Odhadovaný rozpočet Úradu špeciálneho prokurátora pre rok 2003 je okolo 45 mil. Sk, Úrad by mal mať okolo 15 prokurátorov a 20 ďalších štátnych zamestnancov. Odhadovaný rozpočet Špeciálneho súdu pre rok 2003 je okolo 100 mil. Sk vrátane počiatočných investičných nákladov, súd by mal zamestnávať okolo 9 sudcov a 23 ďalších štátnych zamestnancov. 

Vláda chce postupne schváliť novú antikorupčnú legislatívu: v oblasti oblasti fungovania demokratického štátu (napr. ústavný zákon o konflikte záujmov, zákon upravujúci pravidlá lobingu, zákon o preukazovaní pôvodu majetku, široké informovanie verejnosti o činnosti orgánov štátnej správy prostredníctvom internetu, a.i.); v oblasti ekonomiky a verejných financií (napr. sprísnenie pravidiel obstarania a nakladania s majetkom štátu s cieľom uplatniť transparentné kritériá pri obstarávaní, užívaní aj pri predaji tohto majetku, prijatie opatrení na minimalizáciu možnosti vzniku korupcie a dopracovanie systému kontroly zameraný na kontrolu použitia verejných prostriedkov, zníženie miery prerozdeľovania prostredníctvom verejných financií, posilnenie zodpovednosti územnej samosprávy pri nakladaní s verejnými financiami, sprísnenie poskytovania štátnych záruk, zlepšenie systému verejného obstarávania, dobudovanie systému finančnej kontroly v štátnej správe v súlade so zákonom o finančnej kontrole, zúženie priestoru pre korupciu v daňovej správe a to o. i. prostredníctvom zjednodušenie daňovej legislatívy, vytvorenie podmienok pre využívanie informačných technológií a postupný prechod na podávanie daňových priznaní, hlásení a majetkových priznaní prostredníctvom internetu, príprava legislatívnych opatrení, ktoré zjednodušia sankčný systém v daňovej oblasti, a.i.); v oblasti podpory podnikania a konkurencieschopnosti ekonomiky (napr. zjednodušenie vstupu do podnikania a  zjednodušenie administratívnych  procesov, sprehľadnenie pravidiel dotačnej politiky, dokončenie realizácie schválenej licenčnej politiky, zavedenie povinnosti zverejňovať informácie o licenčnom konaní a zavedením registrov o udelených licenciách, prijatie opatrení, ktoré zabránia možnosti subjektívneho rozhodovania štátneho zamestnanca vo všetkých oblastiach podnikania a pri priznávaní štátnej pomoci, a.i.); v oblasti dopravy, pôšt, telekomunikácií a rozvoja informačnej spoločnosti; v oblasti pôdohospodárstva; v oblasti regionálneho rozvoja a bývania; v sociálnej oblasti (napr. uskutočnenie reformy  sociálneho systému s cieľom zníženia jeho zneužívania, odstraňovanie byrokracie a potláčanie korupcie, decentralizovanie systému dávok sociálnej pomoci, pričom cieľom by malo byť zabezpečenie adresnosti, dôslednej kontroly a účelnosť vynakladania prostriedkov štátu, zvýšenie kontroly a postihov pri neoprávnenom poberaní sociálnych dávok, odhaľovanie prípadov nelegálnej práce registrovaných nezamestnaných a zneužívania invalidných dôchodkov a pomoci postihnutým, ako aj v oblasti zneužívania dávok sociálnej pomoci, a. i.); v oblasti zdravotníctva; v oblasti výchovy a vzdelávania; v oblasti kultúry; v oblasti spravodlivosti (napr. zrýchlenie súdneho konania najmä dokončením projektu Súdny manažment, zefektívnenie práce v obchodnom registri, vrátane legislatívneho a technického zabezpečenia smerujúceho k možnosti podávania návrhov v elektronickej forme, úprava mechanizmu hodnotenia práce sudcu s dosahom na disciplinárne konanie, zváženie zákonnej úpravy zásad sudcovskej etiky, zavedenie princípu nulovej tolerancie v právnických profesiách., vytvorenie inštitútu "korunného svedka", ktorý slúži na odhalenie a usvedčenie osôb podozrivých z korupcie a z organizovanej trestnej činnosti, vytvorenie špeciálneho súdu a úradu špeciálneho prokurátora pre boj proti korupcii a organizovanému zločinu, zúženie rozsahu trestných sadzieb, a. i.); v oblasti vnútornej bezpečnosti a verejnej správy (posilnenie  personálnych kapacít  na realizáciu skráteného vyšetrovania, zriadenie špeciálneho útvaru zloženého z vyšetrovateľov a kriminalistov PZ, ktorý bude úzko spolupracovať so špeciálnym prokurátorom a špeciálnym súdom v boji proti organizovanému zločinu a korupcii, vytvorenie  podmienok na ochranu sudcov, prokurátorov, pracovníkov bezpečnostných a justičných orgánov a spolupracujúcich osôb podieľajúcich sa na boji proti organizovanému zločinu, vytvorenie legislatívnych predpokladov na zavedenie trestnoprávnej zodpovednosti právnických osôb, prepojenie relevantných registrov a na prístup do nich, ako aj na prístup k ďalším informáciám pre všetky štátne orgány zapojené do boja proti organizovanému zločinu ako súčasť budovania nového bezpečnostného informačného manažmentu, povinnosť podávania majetkového priznania policajtov a ich rodinných príslušníkov, a.i.).
 
Ďalším dôležitým krokom v boji proti korupcii je vykonávanie bezpečnostných previerok osôb oprávnených oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami. Návrh novely zákona č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností zahŕňa korupčné správanie do kategórie bezpečnostných rizík, ktorých následkom je ukončenie bezpečnostnej previerky bez vyjadrenia NBÚ, čo významnou mierou prispeje k eliminácii a znižovaniu rizika korupcie v spoločnosti.

Cieľ 4 – Ľudské a menšinové práva
Vláda si uvedomuje multikultúrny charakter spoločnosti a preto sa zaväzuje čeliť všetkým formám intolerancie. SR plne rešpektuje 9 jazykov národnostných menšín na jej území: bulharčina, čeština, chorvátčina, maďarčina, nemčina, poľština, rómčina, rusínčina a ukrajinčina. Vláda bude pokračovať v implementácii Rámcovej Konvencie o ochrane národnostných menšín a všetkých vybraných ustanovení Európskej charty pre regionálne a menšinové jazyky. Do konca roku 2003 vláda pripraví návrh legislatívy zaoberajúci sa národnostnými menšinami a financovaním menšinových kultúr. 
 
Vláda schválila v marci 2002 Akčný plán predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie na roky 2002 a 2003. Vláda pripravila návrh antidiskriminačného zákona a návrh zákona o zriadení Centra pre rovnaké zaobchádzanie. V auguste 2002 nadobudla účinnosť novela Trestného zákona, ktorá prísnejšie posudzuje rasovo motivované trestné činy a vymedzenú skupinu trestných činov dopĺňa o nový znak – príslušnosť k etnickej skupine. V roku 2002 bola na Ministerstve vnútra vytvorená Komisia na riešenie rasovo motivovaného násilia,  ktorej členmi sú najvyšší predstavitelia MV SR, poriadkovej polície, odboru organizovaného zločinu, ale aj vyšetrovatelia a zástupcovia prokuratúry a predstavitelia mimovládnych organizácií. 

Vláda považuje riešenie rómskej problematiky za prioritnú otázku a bude pokračovať v podpore špecifických rozvojových programov na zlepšenie situácie a integráciu Rómov do spoločnosti. Vláda bude pokračovať v implementácii Stratégie na riešenie situácie rómskej komunity a iných úspešných projektov v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, bývania a infraštruktúry, zamestnanosti, v sociálnej oblasti, ako i v oblasti kultúry a zároveň sústredí pozornosť na aspekty harmonického spolužitia medzi rómskymi a nerómskymi občanmi a zapájanie Rómov do realizácie rozvojových projektov. Pre rok 2003 vláda vyčlenila pre potreby rómskych komunít 70 mil. Sk. Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity v roku 2002 vypracovala komplexný rozvojový program rómskych osád (evidujeme vyše 620) financovaný z domácich a zahraničných zdrojov; program sociálnych terénnych pracovníkov (sume 2 874 000 Sk na obdobie august 2002 – júl 2003); projekt na zriadenie bilingválneho slovensko-anglického gymnázia s vyučovaním romistiky (v školskom roku 2004/2005 bude otvorená 1 trieda na existujúcom gymnáziu v Bratislave program výstavby obecných nájomných bytov s odlišným štandardom v spolupráci s MVaRR SR. Od januára 2002 do decembra 2003 sa realizuje twinningový projekt EÚ „Zlepšenie situácie Rómov v SR“. Vláda v súčasnosti pripravuje Priority riešenia rómskej problematiky na rok 2003, strednodobú stratégiu na obdobie 2003-2006 a dlhodobú víziu riešenia rómskej problematiky do roku 2010.

Od zvolenia prvého slovenského ombudsmana v marci 2002, Úrad verejného ochrancu práv do  konca januára  2003 zaregistroval vyše  1900  podnetov, z ktorých však len jedna tretina patrila do jeho kompetencií. Vybavených bolo k uvedenému termínu 650  podnetov. Sťažnosti sa týkali predovšetkým pomalosti súdneho konania a nečinnosti verejných a štátnych úradníkov. Financovanie Úradu verejného ochrancu práv je garantované zo štátneho rozpočtu v rámci rozpočtu Úradu vlády SR, pre rok 2003 je vyčlenených na činnosť Úradu 23 mil. Sk. Úrad v súčasnosti zamestnáva 24 pracovníkov. Na verejného ochrancu práv sa môže obrátiť každý, kto sa domnieva, že pri konaní, rozhodovaní alebo nečinnosti orgánu verejnej správy boli porušené základné práva a slobody v rozpore s právnym poriadkom alebo princípmi demokratického a právneho štátu. Verejný ochranca práv predkladá NR SR každý rok v prvom štvrťroku správu o činnosti, v ktorej uvedie svoje poznatky o dodržiavaní základných práv a slobôd fyzických osôb a právnických osôb orgánmi verejnej správy a jeho návrhy a odporúčania na nápravu zistených nedostatkov.

Cieľ 5 – Bilaterálna a regionálna spolupráca
Vláda sa zaväzuje urovnávať akékoľvek medzinárodné spory mierovými prostriedkami tak, aby žiadnym spôsobom nebol ohrozený medzinárodný mier, bezpečnosť a spravodlivosť a zdržať sa vo svojich medzinárodných vzťahoch hrozby alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom nezlučiteľným s cieľmi Organizácie Spojených národov. Vláda sa zaväzuje urovnávať akékoľvek etnické spory, externé teritoriálne spory, alebo vnútorné právne spory mierovými prostriedkami v súlade s princípmi OBSE. 

Vláda bude podporovať posilňovanie spolupráce v rámci Vyšehradskej skupiny (V4) aj vo vojenskej oblasti s cieľom ďalšieho preskúmania oblastí špecializácie a štandardizácie. Vláda bude podporovať a aktívne prispievať k budovaniu solidarity medzi pozvanými ašpirantskými krajinami NATO a bude podporovať širšiu spoluprácu s ostatnými ašpirantskými krajinami na členstvo v NATO v rámci Vilniuskej skupiny (V10). Vláda bude podporovať myšlienku vytvorenia spoločnej platformy štátov V4 a V10 na výmenu skúseností a konzultácie v otázkach bezpečnosti a iných regionálnych otázok. Vláda bude efektívne podporovať politiku otvorených dverí Aliancie aj prostredníctvom hľadania možností na zlepšenie výmeny informácií a získaných poznatkov z procesu Akčného plánu pre členstvo v NATO s krajinami, ktoré o to prejavia záujem. 

Vláda bude podporovať úlohy Euroatlantickej partnerskej rady (EAPC) ako efektívneho politického fóra, s partnerstvom za mier ako obranno-vojenským komponentom, medzi partnerskými a členskými krajinami Aliancie. 

Vláda bude pokračovať v praktickej spolupráci s Ruskou federáciou v oblastiach spoločného záujmu a v súlade s politikou EÚ a NATO voči Ruskej federácii. Ako budúci člen Rady NATO-Rusko, vláda sa zaväzuje plne využívať a podporovať tento dôležitý politicko-vojenský mechanizmus spolupráce. 

Vitálnym záujmom vlády je podporovať vzťahy s Ukrajinou, s cieľom napomáhať pri posilňovaní jej demokratických inštitúcií, zabezpečovaní demokratickej kontroly jej ozbrojených síl a asistovať pri ich reforme. Vláda posúdi ďalšie možnosti existujúcich štruktúr medzivládnych výborov.

Vláda považuje bezpečnostnú a obrannú dimenziu EÚ a NATO za komplementárne projekty. Vláda má záujem na rozvoji Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (ESDP) ako súčasti Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (CFSP). Slovenské ozbrojené sily vyčlenené na operácie PzP pod vedením NATO budú určené aj na budúce operácie pod vedením EÚ.  Vláda bude naďalej podporovať posilňovanie vzťahov NATO-EÚ (operačné a plánovacie aspekty) s cieľom zabrániť zbytočným duplikáciám a zvýšiť efektivitu oboch organizácií. 

Cieľ 6 – Boj proti terorizmu a šíreniu zbraní hromadného ničenia
Vláda sa zaväzuje bojovať proti terorizmu a šíreniu zbraní hromadného ničenia (ZHN) všetkými dostupnými prostriedkami, vrátane vojenských. 

Slovenské spravodajské služby budú pokračovať v úzkej spolupráci s partnermi v NATO v oblasti výmeny informácií. Vláda sa zaväzuje vyhľadávať a odhaľovať teroristické aktivity na svojom území, vrátane odhaľovania spiacich teroristických buniek, monitorovania teroristických zdrojov, vyhľadávania ich logistických základní a potenciálnych zásob konvenčných zbraní a/alebo materiálov zneužiteľných ako ZHN.

Vláda v boji proti terorizmu a šíreniu ZHN posilní pripravenosť a schopnosť zásahu policajných a iných štruktúr. Do konca mája 2003 vláda pripraví súhrnný dokument o opatreniach spojených s bojom proti terorizmu na území SR. 

Cieľ 7 – Kontrola vývozu zbraní a tovarov a technológií dvojitého použitia
Po prijatí a zavedení novej legislatívy v spolupráci s viacerými členskými štátmi NATO, ktorá upravuje systém udeľovania licencií na obchodovanie s vojenským materiálom a tovarmi a technológiami dvojakého použitia, sprostredkovateľských aktivít (brokering), tranzitu, a zušľachťovacieho styku, dosahuje súčasný systém kontroly exportu v SR úroveň štandardnú v krajinách EÚ a USA.

Na obchodovanie s vojenským materiálom musí mať oprávnená osoba povolenie vydané MH SR. Oprávnená osoba je povinná zdržať sa obchodovania s vojenským materiálom, ak by obchodovanie viedlo k poškodeniu zahraničnopolitických, bezpečnostných alebo obchodných záujmov SR, medzinárodných záväzkov SR alebo k poškodeniu záujmov medzinárodných organizácií a inštitúcií, ktorých je SR členom alebo ich SR uznáva. Licencie sú vydávané jednotlivo na každý obchodný prípad. Oprávnená osoba je povinná požiadať o udelenie licencie na každý prípad dovozu, vývozu a nakladania s vojenským materiálom v zahraničí. Prijatím novej legislatívy bola zrušená bývalá Licenčná komisia pre posudzovanie žiadostí o udelenie licencií na obchodovanie s vojenským materiálom. Táto zmena si vyžiadala zavedenie „nového“ mechanizmu posudzovania žiadostí. Zaviedol sa dvojstupňový systém posudzovania žiadostí o udelenie licencií na obchodovanie s vojenským materiálom. K jednotlivým žiadostiam sa v súlade so zákonom vyjadrujú MH SR, MZV SR, MO SR, MV SR a NBU. Systém posudzovania žiadostí je založený na konsenzuálnom princípe, keď nesúhlas ktorejkoľvek z uvedených inštitúcií na „prvom stupni“ posudzovania vedie k predloženiu danej žiadosti na posúdenie na vyššiu úroveň, ktorú tvoria vyšší riadiaci pracovníci príslušných rezortov. Ak nie je dosiahnutý konsenzus ani na vyššej úrovni o udelení licencie rozhodne MH SR. Zamietavé stanovisko MZV SR k žiadosti o udelenie vývoznej licencie je pre MH SR záväzné.

Systém kontroly exportu tovarov a technológií dvojitého použitia je upravený samostatným zákonom, ktorý je plne kompatibilný s legislatívou EÚ. Na obchodovanie alebo sprostredkovateľskú činnosť s kontrolovaným tovarom musí mať oprávnená osoba povolenie MH SR, ku ktorého udeleniu sa na požiadanie MH SR vyjadrujú MZV SR, MO SR, MV SR, MZ SR, Colné riaditeľstvo SR, SIS a Úrad jadrového dozoru SR. Zákon o tovaroch a technológiách dvojakého použitia zavádza okrem iného tiež tzv. klauzulu „catch-all“, upravuje kontrolu transferu nehmotných technológií a upravuje tranzit kontrolovaného tovaru cez územie SR. Špecifikácia tovarov dvojakého použitia SR je založená na zozname tovarov podliehajúcich kontrole štandardne používaného v EÚ, ktorý zahŕňa zoznamy tovarov Dohovoru o zákaze chemických zbraní a multilaterálnych režimov kontroly exportu, Wassenaarskeho usporiadania, Austrálskej skupiny, Kontrolného režimu raketovej technológie (MTCR) a Skupiny jadrových dodávateľov (NSG).

Vláda bude aj naďalej pokračovať v posilňovaní systému kontroly vývozu zbraní, vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia, vrátane ďalšieho výcviku a vybavenia príslušného personálu, a je aj naďalej zaviazaná napredovať v posilňovaní inštitúcií a orgánov na uplatňovanie a presadzovanie príslušných zákonov. Vláda je tiež pripravená zvážiť prijatie prípadných potrebných opatrení, ktoré by mohli viesť k ďalšiemu zvyšovaniu transparentnosti v oblasti exportu zbraní v súlade s princípmi EÚ v tejto oblasti.

Cieľ 8 – Ekonomické otázky
Vláda sa zaväzuje zrealizovať reformu verejných financií. Vykoná sa komplexná analýza dlhu verejného sektora. Cieľom slovenskej fiškálnej politiky bude zníženie verejného dlhu ako percentuálny podiel HDP do roku 2006. Vláda zavedie opatrenia zamerané na zvýšenie efektívnosti využívania verejných zdrojov. Politika zameraná na zníženie deficitného hospodárenia verejných financií, spolu s reformami v sektoroch s najväčšími výdavkami, vytvorí priestor pre zníženie odvodov za poistné a priamych daní. Budú sa ďalej skúmať možnosti zavedenia rovnej dane.

Vláda dokončí druhú fázu privatizácie v sektore zdravotníctva a privatizáciu Slovenských elektrární a celkový proces privatizácie dodržiavajúc princíp transparentnosti a pravidiel súťaže. 

Vláda sa zaväzuje posilniť transparentné prostredia pre podnikanie a bude pokračovať v aktívnej otvorenej obchodnej politike. Podporovaním priamych zahraničných investícií sa bude snažiť kompenzovať nedostatok vlastných zdrojov a zároveň zvyšovať konkurencieschopnosť svojich produktov a uľahčovať ich vstup na zahraničné trhy. Za týmto cieľom vláda prijala konkrétne legislatívne a inštitucionálne opatrenia na uľahčenie prílevu zahraničného kapitálu na Slovensko (napr. priemyselné parky). Osobitne zaujímavé pre zahraničných investorov sú 5 - 10 ročné daňové prázdniny a štátne príspevky na vytváranie nových pracovných príležitostí v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti.

Vláda pripraví a zavedie opatrenia, ktoré zvýšia motiváciu jednotlivcov nájsť a udržať si zamestnanie. Počas zavádzania týchto opatrení sa bude venovať osobitná pozornosť dlhodobo nezamestnaným. Bude sa naďalej podporovať mobilita pracovnej sily. Vláda do marca 2003 navrhne nový zákonník práce a navrhne zmeny, ktoré spravia pracovný trh viac flexibilným. Navrhne tiež nový zákon o zamestnaní, ktorý bude v súlade s Európskou stratégiou zamestnávania a zreformuje sa Národný úrad práce a systém poistenia pre prípad  nezamestnanosti.

Cieľ 9 – Krízový manažment a civilné núdzové plánovanie
Vláda plne zavedie nový systém krízového manažmentu štátu ako súčasť bezpečnostného systému SR do konca roku 2003. Vláda zabezpečí plnú funkčnosť novej Bezpečnostnej rady SR a jej podriadených výborov a podporných štruktúr. Vláda vytvorí stále situačné centrum pre monitorovanie bezpečnostného prostredia doma aj v zahraničí.

Vláda bude pokračovať v postupnej harmonizácii aktivít jednotlivých prvkov systému národného civilného núdzového plánovania s cieľom dosiahnuť požadovanú úroveň jeho funkčnej kompatibility a interoperability s podobnými systémami členských krajín NATO. Časť týchto cieľov, závislých od dostupných zdrojov, bude dosiahnutá po tom, čo sa staneme plnohodnotnými členmi Aliancie.

Cieľ 10 – Civilná demokratická kontrola ozbrojených síl a spravodajských služieb
SR uplatňuje systém civilnej a demokratickej kontroly ozbrojených síl a spravodajských služieb od samotného vzniku SR formou kontroly týchto síl demokraticky zvolenými zástupcami občanov. NR SR zabezpečuje tzv. krížovú kontrolu ozbrojených síl a spravodajských služieb predstaviteľmi opozičných politických strán. Vláda sa zaväzuje ďalej konsolidovať zvyky a kultúru zabezpečujúcu demokratickú kontrolu ozbrojených síl, spravodajských služieb a civilno-vojenských vzťahov. 

Kapitola II – Obranné a vojenské otázky

Ciele stanovené pre Slovenskú republiku vychádzajú z Dlhodobého plánu štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky. Dlhodobý plán bol vypracovaný na základe schválenia bezpečnostnej, obrannej a vojenskej stratégie Slovenskej republiky a vyjadruje štruktúru síl, ktorá podporuje uvedené stratégie a stanovuje postup modernizácie ozbrojených síl Slovenskej republiky do roku 2010. Dlhodobý plán bude posúdený a upravený, ak to bude nutné, na základe požiadaviek NATO, ktoré môžu byť identifikované v priebehu prístupového procesu a v priebehu tvorby Cieľov síl NATO pre rok 2004.

Cieľ 1 – Ústavný rámec pre účasť v organizácii kolektívnej obrany
V roku 2001 SR schválila novelu Ústavy SR, ktorá odstránila ústavné prekážky členstva v organizácii kolektívnej bezpečnosti. Do času prijatia SR do NATO, SR zjednoduší právnu úpravu s cieľom zabezpečiť väčšiu flexibilitu rozhodovacieho procesu ústavných orgánov vo vzťahu k vysielaniu ozbrojených síl mimo územia SR v celom rozsahu úloh Aliancie a k prijímaniu cudzích ozbrojených síl na území SR. SR zároveň upraví právny rámec týkajúci sa posíl rozmiestnených na území SR, ako aj pozemného tranzitu a  preletov.

Cieľ 2 – Právny rámec
Do konca roka 2004 SR s cieľom plniť aktualizované plány reforiem uvedených v Dlhodobom pláne rozvoja a štruktúry ozbrojených SR, ako aj s cieľom plniť požiadavky vyplývajúce z Cieľov síl NATO, prijme zodpovedajúcu právnu úpravu s cieľom uľahčiť ich realizáciu, najmä:
•	zákon o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality dodávok výrobkov a služieb určených na zabezpečenie obrany štátu;
•	zákon o zriadení Akadémie obrany SR;
•	zákon o vojenskej polícii;
•	zákon o Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe;
•	zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR;
•	všeobecne záväzný právny predpis, ktorým sa upraví organizácia a poskytovanie zdravotnej starostlivosti v ozbrojených silách SR

Cieľ 3 – Štruktúra síl
V roku 2002 SR v úzkej spolupráci s NATO a jednotlivými spojencami vypracovala a prijala Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR a začala ich reorganizáciu a redukciu. V roku 2003 SR rozpustí jedenásť jednotiek a jedno veliteľstvo a v roku 2004 ďalších dvanásť jednotiek a jedno veliteľstvo.

Do konca roku 2004 SR v súlade s týmto plánom ukončí reorganizáciu veliteľských štruktúr, predovšetkým Generálneho štábu, veliteľstiev pozemných síl, vzdušných síl a síl výcviku a podpory. Štruktúra síl bude v prípade potreby upravená tak, aby reflektovala požiadavky Cieľov síl NATO. Reorganizácia niektorých jednotiek a zariadení podriadených veliteľstvu síl výcviku a podpory bude ukončená do konca roka 2007. Prebytočná výzbroj a technika bude odsunutá z inventáru ozbrojených síl do konca roka 2008. Pri predaji nadbytočného vojenského materiálu, výzbroje a techniky bude vláda postupovať tak, aby dodržala zásady transparentnosti a neohrozila záväzky, ktoré pre SR vyplývajú z príslušných medzinárodných zmlúv.     

Cieľ 4 – Záväzky na vyčlenenie síl
Do času prijatia a zároveň ak bude identifikovaná požiadavka v priebehu plánovania kontingentu síl NATO, Slovenská republika bude pripravená prispieť jedným mechanizovaným práporom, jednou ženijnou rotou, jednou batériou V-SHORAD, jednou čatou vojenskej polície, jednou letkou o štyroch bojových vrtuľníkoch Mi-24 alebo jednou letkou o štyroch dopravných vrtuľníkoch Mi-17, jednou rotou chemickej biologickej a radiačnej ochrany a nasadiť ich s podpornými kapacitami v celom rozsahu misií NATO. Slovenská republika bude schopná zabezpečiť rotáciu a udržateľnosť uvedených jednotiek na neobmedzenú dobu od konca roka 2006. 

Berúc do úvahy požiadavky Aliancie a prebiehajúci proces reformy ozbrojených síl SR bude SR venovať zvýšenú pozornosť dosiahnutiu vyššej dostupnosti nedostatkových kapacít v oblasti bojovej podpory a zabezpečenia bojovej podpory s dôrazom na posilnenie odmínovacích schopností, kapacít pre ženijnú úpravu infraštruktúry, ochrany síl proti účinkom chemických, biologických a radiačných látok, vrátane prostriedkov detekcie chemických látok a diaľkovej detekcie bojových toxických látok.

Okrem toho plánuje Slovenská republika v súlade so štandardami NATO prezbrojiť mechanizovaný prápor na kolesovú techniku a reorganizovať ho na peší prápor. Schopnosti velenia a riadenia tohto práporu plánuje zlepšiť zavedením nového taktického komunikačného systému kompatibilného s NATO, ktorý bude do výzbroja zavedený v roku 2003. Všetky ostatné deklarované jednotky už boli vybavené sieťovými rádiostanicami kompatibilnými s NATO. Počnúc rokom 2004 bude Slovenská republika pripravená poskytnúť pre operácie NATO zdravotnícku časť poľnej mnohoprofilovej nemocnice 3. stupňa. Slovenská republika je zároveň pripravená zapojiť sa do medzinárodnej kooperácie na zabezpečenie strategickej vzdušnej prepravy. Slovenská republika plánuje vytvoriť spoločnú skupinu logistickej podpory, skladajúcu sa z jedného multifunkčného zásobovacieho práporu, jedného práporu opráv a dvoch dopravných práporov (jedného pre doplňovanie pohonných hmôt a jedného pre všeobecné doplňovanie) do konca roku 2005. Vytvorením uvedenej skupiny Slovenská republika zabezpečí posilnenie udržateľnosti a schopnosti nasadenie deklarovaných jednotiek. Všetky vyššie uvedené opatrenia smerujúce ku skvalitneniu spôsobilosti deklarovaných jednotiek budú realizované v závislosti od obsahu návrhov Cieľov síl NATO.

Cieľ 5 - Modernizácia
Pri modernizácii ozbrojených síl Slovenskej republiky, bude Slovenská republika prioritne realizovať schválené dlhodobé modernizačné projekty so zameraním na harmonizáciu výzbroje, techniky, systému plánovania, vyzbrojovania a obranného výskumu s členskými štátmi NATO. Pôjde o nasledovné konkrétne modernizačné projekty a časové harmonogramy:
•	modernizácia 11 ks bojových vrtuľníkov Mi-24V/DU na základe spoločného modernizačného projektu krajín V-4 s plánovaným termínom ukončenia do roku 2008;
•	modernizácia 26 ks ľahkých raketometov RM 70 (operačne interoperabilné s raketometným systémom MLRS, prepraviteľné vzduchom) s plánovaným termínom ukončenia do roku do roku 2008, s predpokladom využitia riadenej munície od roku 2010;
•	modernizácia šiestich kusov rádiolokátorov P-37 MSK na 3D radary do konca roku 2004;
•	modernizácia troch kusov 3D rádiolokátorov ST-68U (ST-68UM) do konca roku 2005;
•	pre zabezpečenie rádiolokačného pokrytia na malých výškach obstaranie ôsmich kusov mobilných taktických 3D rádiolokátorov do konca roku 2010; 
•	vybudovanie radioreleovej telekomunikačnej infraštruktúry do konca roku 2003, k deklarovanému dátumu bude vybudovaný taktický komunikačný systém pre vyčlenené jednotky.

Cieľ 6 – Protivzdušná obrana
Čiastočné pripojenie operačného strediska vzdušnej suverenity SR do systému NATINEADS sa uskutoční v  septembri 2003. Plné operačné pripojenie do systému bude dosiahnuté v novembri 2003. Dosiaľ bolo na obsluhu operačného strediska vzdušnej suverenity vycvičených 29 osôb so zodpovedajúcou jazykovou pripravenosťou v súlade so štandardom STANAG 6001 (dve osoby s úrovňou 3, päť osôb s úrovňou 2 a 17 s úrovňou 1).

Do času prijatia SR zaistí, že kľúčový personál bude oboznámený so systémom NATINEADS a s ním súvisiacimi otázkami, ako sú filozofia, doktrína, koncepcie, štandardy a požiadavky a dokončia sa všetky potrebné opatrenia pre prepojenie ASOC národnej úrovne s NATINEADS.

Cieľ 7 – Bezpečnosť komunikačných sietí
V roku 2002 SR dokončila digitalizáciu pevnej komunikačnej siete ozbrojených síl a do konca roka 2003 ukončí modernizáciu pevnej transportnej rádioreléovej siete a HF rádiovej siete. Budovanie sietí LAN a siete WAN ozbrojených síl je realizované v súlade s Dlhodobým plánom s plánovaným dokončením v roku 2010. V komunikačných a informačných systémoch určených pre utajované skutočnosti SR budú dôsledne realizované všetky opatrenia vyplývajúce z právnej úpravy ochrany utajovaných skutočností danej zákonom č. 241/2001 Z. z.

Do času prijatia a do doby uvoľnenia potrebných šifrovacích prístrojov Alianciou vláda vykoná všetky opatrenia, ktoré umožnia vedenie konzultácií na vyššej úrovni medzi veliteľstvami NATO a národnými predstaviteľmi prostredníctvom utajených zariadení hlasovej a dátovej komunikácie. V roku 2003 SR vyberie a pripraví v súčinnosti s odbornými orgánmi NATO priestory pre umiestnenie prostriedkov šifrovej ochrany informácií v súlade so zákonom č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a požiadavkami Aliancie. V rokoch 2003 - 2004 dobuduje štruktúry a zabezpečí technický výkonný personál pre oblasť šifrovej ochrany informácií.

Cieľ 8 – Podpora hostiteľskej krajiny
Do času prijatia vláda vytvorí systém podpory hostiteľskej krajiny v súlade s príslušným partnerským cieľom vrátane vývoja databázy poskytujúcej prehľad o kontaktných bodoch a v súčinnosti s vojenskými predstaviteľmi NATO identifikuje vykladacie a nakladacie železničné stanice a letiská umožňujúce príjem a ďalší presun spojeneckých posíl pri vedení misií NATO podľa článku 5 alebo mimo tohto článku. SR už určila letiská podpory hostiteľskej krajiny v posádkach Kuchyňa a Sliač a schválila plány ich modernizácie a prestavby v súlade so štandardami NATO. Pre obe letecké základne bola realizovaná akvizícia systémov identifikácie „vlastný-cudzí“ (IFF). Vláda odsúhlasila finančné prostriedky na prestavbu a údržbu určených vykladacích a nakladacích železničných staníc. Správa štátnych hmotných rezerv SR prehodnotí potreby skladovacích kapacít pohonných hmôt a vypracuje plány modernizácie, prestavby a údržby určených veľkokapacitných skladov pohonných hmôt. Sú vyčlenené finančné zdroje na nákup štandardných máp NATO a bol spracovaný technologický postup výroby máp TM 50 podľa štandardov NATO.

Cieľ 9 – Vojenský výcvik a vzdelávanie
V oblasti vzdelávania a výcviku profesionálnych vojakov vláda dokončí transformáciu vojenského školstva rozvinutím jeho trojstupňového systému. Jeho základnými zložkami budú školy odborného výcviku, poddôstojnícka akadémia a akadémia obrany.

Do konca roku 2004 vláda zaistí, že rozhodujúce prvky vojenského vzdelávania a výcviku budú upravené tak, aby odrážali stratégiu, doktríny, postupy a štandardy NATO. Stratégia, doktríny, postupy a štandardy NATO budú zahrnuté do osnov vo všetkých vojenských vzdelávacích a výcvikových zariadeniach a lektori a vedúci výcviku sa oboznámia s týmito dokumentmi. Výcvikové a cvičebné cykly pre operačné jednotky budú upravené podľa štandardov NATO a budú zavedené do všetkých jednotiek do konca roka 2006.  V roku 2004 sa začne základný výcvik profesionálnych vojakov v súlade s novým systémom výcviku, odborný výcvik sa začne v roku 2005.

Cieľ 10 – Ľudské zdroje
Do času prijatia vláda vyberie 70 – 80 osôb, ktoré budú ovládať jazyk podľa kritérií  STANAG a budú môcť obsadiť pozície vo veliteľstvách NATO a kontaktných tímoch SR pri veliteľstvách NATO. Vláda taktiež zabezpečí styčný personál o počte 170 – 200 osôb v ústredí a na príslušných veliteľstvách NATO tak, aby bol zaručený efektívny kanál pre dokumentáciu a komunikáciu medzi Alianciou a SR.

Cieľ 11 -  Manažment zdrojov
SR zaviedla systém programovania, plánovania a rozpočtovania v roku 2000. Viaceré kľúčové dokumenty boli vypracované a odsúhlasené na parlamentnej úrovni, medzi inými Bezpečnostná, Obranná a Vojenská stratégia a Správa o Dlhodobom pláne štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR. Do času prijatia SR do NATO bude systém vybudovaný a bude zodpovedať procesu obranného plánovania NATO.
 
Cieľ 12 – Finančné zdroje
Vláda sa zaväzuje udržať náklady na obranu na úrovni 2% HDP od fiškálneho roku 2003. Tým zabezpečí pokračovanie rozvoja ozbrojených síl SR, vrátane úpravy plánov na základe cieľov síl NATO, a umožní adekvátnu úroveň kapitálových investícií na zabezpečenie plánovanej modernizácie výzbroje a infraštruktúry a posilnenie interoperability, nasaditeľnosti, bojovej efektívnosti a udržateľnosti a schopnosti prežitia s cieľom naplniť požiadavky NATO.   

Cieľ 13 – Jazykové vzdelávanie
Do konca roku 2003 vláda zaistí, že v súlade s partnerským cieľom všetok personál určený pre pozície, v ktorých musia riešiť otázky NATO, a vo veliteľských alebo štábnych pozíciách nasaditeľných jednotiek (spolu 140 osôb) bude spĺňať jazykové kritéria podľa STANAG. Ku koncu roka 2002 slúžilo v ozbrojených silách 2230 osôb, ktoré absolvovali jazykový výcvik podľa štandardov NATO. V roku 2002 vznikol Jazykový inštitút Ministerstva obrany pozostávajúci zo siedmich laboratórií rozmiestnených po celom území SR. V rokoch 2003 – 2006 SR plánuje zvýšiť jazykovú schopnosť vybraného personálu na úroveň STANAG SLP 3333 otvorením približne 100 kurzov s celkovou kapacitou 1 400 osôb ročne a vyslaním približne 40 osôb ročne do jazykových kurzov v zahraničí. Na vojenských školách bol počet hodín vyčlenených na jazykové vzdelávanie zvýšený na 450 – 500 hodín ročne. Každý študent je povinný zložiť jazykovú skúšku na úrovni STANAG SLP 2222 alebo STANAG SLP 3333.

Cieľ 14 – Personálny manažment
Do konca roku 2003 vláda vytvorí základné prvky transparentných a efektívnych personálnych postupov porovnateľných s najlepšími postupmi v krajinách Aliancie. V roku 2003 vláda pripraví návrh zákona o štátnej službe príslušníkov ozbrojených síl SR, ktorý bude obsahovať transparentné a efektívne personálne postupy na zabezpečenie výkonu služby profesionálnych vojakov.

Cieľ 15 – Znižovanie personálu
Do konca roku 2004 vláda prostredníctvom ustanovení o predčasnom dôchodku, odstupnom a asistenčných programov pri odchode do zálohy a zaradení sa do spoločnosti (vrátane rekvalifikačných programov) ukončí predpokladanú redukciu personálu stanovenú Dlhodobým plánom. 

Zákon o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov upravuje aj zabezpečenie profesionálnych vojakov po skončení výkonu služby, a to poskytovaním:
•	dočasnej opakujúcej sa dávky (výsluhového príspevku) a jednorazovej dávky (odchodného), ak vojak vykonal najmenej päť a menej než 15 rokov služby;
•	trvalej opakujúcej sa dávky (výsluhového dôchodku) a jednorazovej dávky (odchodného), ak vojak vykonal najmenej 15 rokov služby;

V programovom pláne Ministerstva obrany SR na roky 2003 – 2008 boli schválené nasledovné programy, vrátane vyčlenených zdrojov na ich zabezpečenie :
•	znižovanie počtu vysokých hodností - v roku 2003 je na zabezpečenie programu vyčlenených 1.253,46 mil. Sk, v roku 2004 1.078,83 mil. Sk;
•	znižovanie počtu civilného personálu - v roku 2003 je na zabezpečenie programu vyčlenených 142,98 mil. Sk, v roku 2004 170,30 mil. Sk;
•	prechod na národný trh práce - v roku 2003 je na zabezpečenie programu vyčlenených 20 mil. Sk, v roku 2004 20 mil. Sk.

Cieľ 16 – Odovzdanie prebytočného majetku
Do konca roku 2008 vláda uzavrie všetky kasárne, sklady a inú infraštruktúru, ktoré v budúcnosti ozbrojené sily SR nebudú využívať, a  tieto zariadenia budú transferované od ozbrojených síl k samostatnej organizácii. Táto samostatná organizácia vznikne v súlade s právnou úpravou pre transfer nadbytočného majetku ozbrojených síl SR k 1 januáru 2006. Súčasný počet 86 posádok sa zníži na 23 hlavných a 19 satelitných posádok. Znížením počtu posádok klesne hodnota základného majetku ozbrojených síl SR o približne 8.65 mld. Sk a ročne sa usporí približne 190 mil. Sk prevádzkových nákladov. Do konca roka 2002 bolo uzavretých 113 zariadení, z čoho 30 zariadení bolo odovzdaných iným subjektom. Do konca roka 2005 plánujeme uzavrieť ďalších 50 objektov. V rokoch 2006 – 2008 bude uzavretých ďalších 60 objektov.

Kapitola III – Otázky zdrojov

Cieľ 1 – Výdavky na obranu
V súlade s existujúcimi rozpočtovými pravidlami a procedúrami vyčlení vláda na obranu z výdavkov štátneho rozpočtu minimálne 2% HDP. Tento cieľ je garantovaný rozhodnutím vlády SR č. 604 z 5. júna 2002 bez akéhokoľvek ďalšieho časového obmedzenia a je plne v súlade s dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR.

Cieľ 2 – Makroekonomická dostupnosť a udržateľnosť
Vláda očakáva v roku 2003 prechodný pokles rastu HDP v dôsledku zvýšenej inflácie a ako dôsledku implementácie fiškálnych opatrení na zefektívnenie výdavkov verejných financií. V nasledujúcich rokoch budú vytvorené podmienky pre zvýšený hospodársky rast. Rast HDP by mal mierne prekročiť 5% v roku 2005 bez toho, aby bola ohrozená vonkajšia ekonomická rovnováha za predpokladaných podmienok, (ktoré zahŕňajú očakávania globálnej hospodárskej konjunktúry).

Zatiaľ čo rast HDP v roku 2002 bol stimulovaný domácou spotrebou, v období medzi rokmi 2003 a 2005 by mal prevládať zahraničný dopyt a vytváranie fixného kapitálu, a nie celková spotreba. Slovensko očakáva, aj vďaka oživeniu globálnej ekonomiky a zníženiu domáceho dopytu, že rovnováha zahraničného obchodu sa bude postupne zlepšovať a že deficit bežného účtu klesne pod 4% HDP v roku 2005.

V roku 2003 sa očakáva nárast celkovej ročnej miery inflácie na 8.8% z očakávanej úrovne 3.4% v roku 2002. Inflácia by mala zostať na tejto zvýšenej úrovni v roku 2004 aj vďaka  očakávanému vyrovnaniu cien potravín po vstupe do EÚ. Potom by sa mala miera inflácie v roku 2005 podstatne znížiť, čo je podmienka vedúca k postupnému plneniu maastrichtských kritérií ako predpoklad členstva SR v EMÚ.

Cieľ 3 – Účasť v štruktúrach Aliancie
Vláda je pripravená zvýšiť štatút súčasnej Misie SR pri NATO a vytvoriť stále zastúpenie – Delegáciu – s dostatočným personálnym zabezpečením, vrátane diplomatov, obranných poradcov, vojenského a podporného personálu, profesionálov, schopných komunikovať v oficiálnych jazykoch NATO s požadovanými bezpečnostnými previerkami.

Cieľ 4 – Štátne hmotné rezervy
V oblasti obranného plánovania a civilného núdzového plánovania bude vláda postupne reštrukturalizovať štátne hmotné rezervy v súlade so štandardmi NATO. Vláda bude taktiež pokračovať v implementácii „Projektu pohotovostných zásob pre riešenie nevojenských krízových situácií“ a s tým súvisiaceho informačného systému na podporu riadenia v období krízových situácií kompatibilného s NATO. V oblasti zabezpečovania pohonných hmôt pre obranu SR bude vláda riešiť rozloženie zásob palív v rámci SR v súlade s požiadavkami NATO.“

Kapitola IV – Otázky bezpečnosti

Cieľ 1 – Právny rámec
V roku 2001 bol prijatý zákon č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností, ktorý vyhovuje minimálnym bezpečnostným štandardom NATO. Zároveň bol vytvorený Národný bezpečnostný úrad (NBÚ). V priebehu roku 2002 bola prijatá a implementovaná nadväzujúca sekundárna legislatíva. Napriek tomu, že zákon o ochrane utajovaných skutočností spĺňa minimálne bezpečnostné štandardy NATO a v niektorých oblastiach ich prekračuje, v praxi boli identifikované niektoré nedostatky, a preto vláda do konca roka 2003 prijme novelu zákona o utajovaných skutočnostiach, ktorá bude zohľadňovať aj nové prvky bezpečnostnej politiky NATO. Zmeny v doterajšej legislatíve by sa mali týkať zníženia počtu osôb s osobitným postavením. Návrh novely by tiež mal upraviť odvolací proces voči ukončeniu bezpečnostnej previerky bez vyjadrenia NBÚ, keď v odvolacom procese by mali rozhodovať príslušné súdy, ktoré budú posudzovať dodržanie správnosti postupu a dôvody, ktoré viedli k ukončeniu bezpečnostnej previerky bez vyjadrenia NBÚ. Vykonávanie bezpečnostných previerok by malo prejsť pod plnú kompetenciu NBÚ (okrem spravodajských služieb), čím sa zabezpečí plná garancia za personálnu bezpečnosť zo strany NBÚ ako najvyššej autority v tejto oblasti. Novelizáciou zákona by sa tiež mali vypustiť prílohy, ktorými sa určujú zoznamy utajovaných skutočností a prejsť k projektom utajovaných skutočností. Novela zákona taktiež podrobne upravuje podmienky získania priemyselnej bezpečnosti

Cieľ 2 – Personálna bezpečnosť 
Vláda sa zaväzuje garantovať spoľahlivosť osôb oprávnených oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami NATO a vytvorí NBÚ podmienky na prijatie všetkých potrebných opatrení, vrátane finančných a personálnych, vedúcich ku garancii  tohto záväzku.

Kľúčové pozície štátnej administratívy, ktoré vyžadujú prístup k utajovaným skutočnostiam NATO, budú prehodnotené a následné bezpečnostné previerky (ak bude potrebné) sa začnú vykonávať najneskôr od júna 2003. Preverenie a recertifikácia všetkých kľúčových osôb na postoch s prístupom k utajovaným skutočnostiam NATO bude dokončené do februára 2004. 

Cieľ 3  – Objektová a fyzická bezpečnosť 
Kompletná sieť autorizovaných pracovísk na vykonávanie overovania mechanickej ochrany a technickej spôsobilosti zariadení, požadovaná pre ochranu utajovaných skutočností bude  zabezpečená do mája 2003. Do konca roka 2003 pripraví NBÚ návrh nového systému objektovej a fyzickej bezpečnosti v súlade s dokumentom C-M (2002) 49.

Cieľ 4 – Administratívna bezpečnosť
NBÚ pripraví do konca roka 2003 potrebné vyhlášky v oblasti administratívnej bezpečnosti, ktoré umožnia v súlade s dokumentom C-M (2002) 49 bezpečnú manipuláciu s utajovanými skutočnosťami NATO. Vláda vytvorí príslušné podmienky pre vznik plne fungujúcej pobočky centrálneho registra na Misii SR pri NATO do konca júna 2003 a v čo najkratšom čase zabezpečí spoľahlivý systém prenosu utajovaných skutočností NATO v dátovej forme medzi Misiou SR pri NATO a SR. 

Cieľ 5 – Priemyselná bezpečnosť 
Vláda vytvorí potrebné podmienky pre plynulý výkon bezpečnostných previerok právnych subjektov a zadefinuje NBÚ ako určenú bezpečnostnú autoritu (DSA) v relevantnej legislatíve do decembra 2003. 

Cieľ 6 – INFOSEC
Vláda pripraví a zaručí funkčnosť orgánov potrebných na využívanie informačných a komunikačných systémov NATO na území SR do mája 2003. Vláda identifikuje komunikačné a informačné systémy NATO, ktorých prevádzka je nevyhnutná pre členstvo SR v NATO a započatie procesu akreditácie ich prevádzky do augusta 2003. Vláda zabezpečí prepojenie a plnú operačnú funkčnosť informačných a komunikačných systémov NATO, nevyhnutných pre členstvo SR v NATO do mája 2004. Vláda identifikuje ďalšie informačné a komunikačné systémy NATO určené pre utajované skutočnosti vhodné pre využitie v rámci členstva v NATO a začne proces akreditácie ich prevádzky na Slovensku do mája 2004. Vláda tiež vytvorí podmienky pre hodnotenie a akreditáciu vlastných (národných) komunikačných a informačných systémov v súlade s minimálnymi bezpečnostnými požiadavkami NATO.

Kapitola V – Právne otázky

Cieľ 1 – Pristúpenie k Severoatlantickej zmluve 
Po podpise prístupových protokolov členskými krajinami NATO, SR začne vnútorný legislatívny proces pre pristúpenie SR k Severoatlantickej zmluve s cieľom zabezpečiť pripravenosť uloženia prístupových listín u depozitára – vlády USA, keď bude o to požiadaná.

Cieľ 2 – Pristúpenie k aliančnému právnemu „acquis“
SR ratifikuje alebo pristúpi ku všetkým právnym dokumentom, ktoré konštituujú právny acquis Organizácie Severoatlantickej zmluvy do šiestich mesiacov po pristúpení k NATO:
•	Zmluva medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúca sa na štatút ich ozbrojených síl (Londýn, SOFA);
•	Protokol o štatúte medzinárodného vojenského veliteľstva zriadeného podľa Severoatlantickej zmluvy (Parížsky protokol);
•	Dohoda o právnom postavení Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawský dohovor);
•	Dohoda o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor);
•	Dohoda medzi účastníckymi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií;
•	Dohoda o vzájomnej ochrane utajenia objavov týkajúcich sa obrany a na ktoré sa podali žiadosti o udelenie patentov;
•	Dohoda NATO o poskytovaní technických informácií na obranné účely;
•	Dohoda o spolupráci v oblasti jadrových informácií ;
•	Administratívne nariadenie na implementáciu Dohody o spolupráci v oblasti jadrových informácií.