D ô v o d o v á  s p r á v a 

A. Všeobecná časť
Návrh zákona je vypracovaný mimo Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004. Potreba novelizácie zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov vyplynula z poznatkov aplikačnej praxe. 
Napriek viacerým novelizáciám zákona o sociálnom poistení realizovaným počas obdobia jeho účinnosti od 1. januára 2004, z aplikačnej praxe vyplynuli ďalšie požiadavky, ktoré poukazujú na nevyhnutnosť prijatia navrhovaných zmien.
Cieľom predkladaného návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov je 
-	zjednotenie spôsobu vyhlasovania a uverejňovania Opatrení v Zbierke zákonov, na ktoré splnomocňuje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky zákon o sociálnom poistení,
-	rozšírenie okruhu osôb, na ktoré sa nevzťahuje poistenie v nezamestnanosti     o osoby, ktorým sa vypláca invalidný dôchodok aj po dovŕšení dôchodkového veku,
-	doplnenie použitia prostriedkov základného fondu garančného poistenia o úhradu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zamestnávateľ neuhradil do 60 dní odo dňa splatnosti,
-	upresnenie tvorby a použitia prostriedkov rezervného fondu solidarity a základného fondu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie,
-	zabezpečenie možnosti presunu finančných prostriedkov medzi jednotlivými základnými fondmi aj v rokoch 2005 a 2006.
Cieľom predkladaného návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004    Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je
-	posilniť súkromný charakter úspor na osobných dôchodkových účtoch sporiteľov a zvýšiť ochranu majetku sporiteľov,
-	zaviesť register zmlúv o starobnom dôchodkovom sporení, ktorý bude viesť Sociálna poisťovňa, pričom účinnosť zmlúv o starobnom dôchodkovom sporení bude podmienená zápisom do tohto registra,
-	v súvislosti  s vypustením poplatku za prestup upraviť možnosť prestupu sporiteľa z jednej dôchodkovej správcovskej spoločnosti do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti,
-	upraviť definíciu primeranosti vlastných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti,
-	odstrániť niektoré legislatívno-technické nedostatky, ktoré vyplynuli z procesu posudzovania žiadostí o udelenie povolenia na vznik a činnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti,
-	právne  upraviť zaraďovanie subjektov do zoznamu renomovaných agentúr špecializujúcich sa na oceňovanie investičného rizika.
Zmeny a doplnenia navrhované v čl. I v roku 2005 nemajú dopad na štátny rozpočet, pretože vyčíslené výdavky na valorizáciu sociálnych dôchodkov budú zabezpečené v rámci navrhovaného objemu finančných prostriedkov účelovo určených na nesystémové dávky sociálneho poistenia. Dopad na rozpočet Sociálnej poisťovne je v roku 2005 v sume 126 mil. Sk.
Predložený  návrh  zákona   má   pozitívny   dopad  na  obyvateľstvo, nemá  vplyv  na životné prostredie a na zamestnanosť v Slovenskej republike. 
K návrhu zákona Ministerstvo financií Slovenskej republiky predložilo stanovisko listom z 22. septembra 2004.
             Predložený  návrh  zákona  je  v  súlade s Ústavou Slovenskej  republiky  a  s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie.

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:		vláda Slovenskej republiky
2. Názov návrhu zákona:	zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii:
       Vzhľadom  na členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii je vyjadrovanie záväzkov Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii z hľadiska priorít aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení Bielej knihy, Partnerstva pre vstup, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, screeningu, Pravidelnej správy Európskej komisie o stave pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii a Prioritných úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004 bezpredmetné.
4. Problematika zákona je v práve Európskeho spoločenstva upravená vo viacerých článkoch  zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v amsterdamskom znení. V rámci spoločenstva sa v oblasti upravenej návrhom zákona uplatňuje tzv. globálny prístup, ktorého cieľom nie je zosúladenie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov, ale  dosiahnutie efektívnej koordinácie týchto systémov.
       Predložený návrh zákona plne rešpektuje štyri všeobecné právne zásady:
1.	 aplikáciu jedného zákonodarstva,
2.	 rovnosť zaobchádzania,
3.	 zachovanie získaných práv,
4.	 spočítanie období poistenia.
Ďalej je táto problematika návrhu zákona upravená v sekundárnom práve v
-  nariadení Rady 1408/71/EHS o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci spoločenstva,
-  nariadení Rady 574/72/EHS o postupe pri uplatňovaní nariadenia Rady 1408/71/EHS a v týchto smerniciach,
-	nariadení Európskeho parlamentu a Rady 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia,
-	Smernici Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením,
-	Smernici Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
-	Smernici Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa v znení Smernice Rady 87/164/EEC,
-	Smernici Rady 86/613/EHS z 11. decembra 1986 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane činnosti v poľnohospodárstve a o ochrane samostatne zárobkovo činných žien počas tehotenstva a materstva
-	Smernici 2002/83/ES Európskeho parlamentu a Rady z 5. novembra 2002 týkajúca sa životného poistenia
-	Smernici Rady 97/80/ES z 15. decembra 1997 o dôkaznom bremene v prípadoch diskriminácie na základe pohlavia v znení Smernice Rady 98/52/ES,
-	rozsudku ESD C-34/02 Sante Pasguinigegen Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INP,
-	rozsudku ESD C-92/02 Nina Kristiansen gegen Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening.
5.  Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom       Európskej únie: úplný
6.  Gestor : Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
7.  Účasť expertov pri príprave návrhu zákona: žiadna

B. Osobitná časť
K Čl. I
K bodu 1
Navrhuje sa, aby opatrenie, ktorým sa ustanovuje suma všeobecného vymeriavacieho základu na príslušný kalendárny rok, bolo v Zbierke zákonov uverejnené v úplnom znení.
K bodu 2
Z dôvodu, že na poberateľa starobného dôchodku sa nevzťahuje poistenie v nezamestnanosti, navrhuje sa, aby tomuto poisteniu nepodliehal ani poberateľ invalidného dôchodku priznaného podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003, ak tento dôchodok poberá po dovŕšení dôchodkového veku.
K bodu 3
	Navrhovaným ustanovením sa upresňuje definícia denného vymeriavacieho základu na určenie výšky nemocenských dávok.
K bodu 4
Navrhuje sa, aby  opatrenie, ktorým sa ustanovuje výška aktuálnej dôchodkovej hodnoty na príslušný kalendárny rok, bolo v Zbierke zákonov uverejnené v úplnom znení.
K bodu 5
	Navrhovaným ustanovením sa upresňuje definícia denného vymeriavacieho základu na určenie sumy dávky v nezamestnanosti.
K bodu 6
Navrhuje sa rozšírenie okruhu osôb, ktorým sa zníži sadzba poistného na starobné poistenie o 0,5 % na každé nezaopatrené dieťa. Podľa v súčasnosti platnej právnej úpravy túto možnosť majú len zamestnanci. Navrhovanou úpravou sa bude táto možnosť vzťahovať aj na samostatne zárobkovo činné osoby a dobrovoľne poistené osoby.
K bodu 7
Navrhuje sa, aby Opatrenie, ktorým sa ustanoví zaradenie skupín ekonomických činností podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností na účely úrazového poistenia, bolo v Zbierke zákonov uverejnené v úplnom znení.
K bodu 8
	Navrhovaným ustanovením sa novo ustanovuje vymeriavací základ zamestnanca, ktorý vykonáva štátnu službu v cudzine, zamestnanca vykonávajúceho práce vo verejnom záujme v zahraničí, zahraničného spravodajcu Slovenského rozhlasu a Slovenskej televízie.
K bodom 9 a 10

	Navrhuje sa  terminologické zosúladenie s platnou právnou úpravou.
K bodu 11
	Navrhovaným ustanovením sa navrhuje zabezpečiť platobnú schopnosť Sociálnej poisťovne formou finančnej výpomoci.
K bodom 12 a 13
	Vzhľadom na skutočnosť, že základný fond príspevkov na starobné dôchodkové sporenie slúži len na postúpenie príspevkov dôchodkovej správcovskej spoločnosti, navrhuje sa nezahŕňať tento fond do rozpočtu Sociálnej poisťovne a príspevky na starobné dôchodkové sporenie do príjmov Sociálnej poisťovne.
K bodu 14
	Navrhuje  sa, aby výdavkami Sociálnej poisťovne boli aj výdavky súvisiace s vykonávaním starobného dôchodkového sporenia v rozsahu upravenom v zákone o sociálnom poistení.
K bodu 15
	Navrhovaným ustanovením sa novo vymedzuje použitie prostriedkov základného fondu  garančného poistenia o  úhradu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zamestnávateľ neuhradil do 60 dní odo dňa ich splatnosti.
K bodu 16
	Navrhuje sa, aby základný fond garančného poistenia sa tvoril aj z príspevkov  na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zamestnávateľ zaplatil po uplynutí 60 dní od ich splatnosti a   penále prislúchajúce k príspevkom na starobné dôchodkové sporenie. Dôvodom navrhovaného riešenia je zamedzenie duplicitných platieb do základného fondu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie.
K bodom 17 a 18
	Navrhované úpravy súvisia s novo navrhovanou tvorbou a použitím prostriedkov základného fondu garančného poistenia a rezervného fondu solidarity.
K bodu 19
	Navrhuje sa vedenie osobitného účtu Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici pre základný fond príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, ako aj použitie a tvorbu tohto fondu.
K bodu 20
	Navrhuje sa použitie prostriedkov správneho fondu aj na úhradu penále, ktoré je Sociálna poisťovňa povinná uhradiť podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení v prípade, že postúpenie príspevkov dôchodkovej správcovskej spoločnosti uskutoční oneskorene.
K bodu 21
	Navrhuje sa právna úprava, ktorou sa zabezpečí, aby Sociálna poisťovňa mohla poskytnúť údaje zo svojho informačného systému bez súhlasu dotknutých osôb pri činnostiach súvisiacich s vymáhaním a postupovaním pohľadávok.
K bodu 22
	Navrhovaným ustanovením sa spresňuje povinnosť Sociálnej poisťovne vo vzťahu k postúpeniu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie príslušnej dôchodkovej správcovskej spoločnosti.
K bodu 23
Obdobie civilnej služby vykonávané pred 1. januárom 2004 je rovnako ako obdobie štúdia získané podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003 obdobím zamestnania, počas ktorého poistenec nemá žiadny hrubý zárobok. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby aj  za toto obdobie patril osobný mzdový bod v hodnote 0,3.
K bodu 24
Navrhuje sa, aby pravidelnému zvyšovaniu podliehali aj sociálne dôchodky, ktoré sa priznávali podľa právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2003
K bodu 25
Navrhuje sa možnosť predĺženia rozhodujúceho obdobia na zistenie priemerného osobného mzdového bodu aj pre tých poistencov, ktorých priemerný osobný mzdový bod v období od 1. januára 2005 do 31. decembra 2008 nedosiahne hodnotu 1.
K bodu 26
Navrhuje sa možnosť presunu finančných prostriedkov medzi základnými fondami Sociálnej poisťovne aj v rokoch 2005 a 2006.
K bodu 27
Aplikácia § 293a ods. 9 by bola možná len za predpokladu ručného spracovania podkladov, čo by v podmienkach Sociálnej poisťovne predstavovalo nadmernú administratívnu náročnosť a časové obdobie 1,5–2 rokov ručného spracovávania, pričom pôvodný zámer predmetného ustanovenia by sa nedosiahol. Z uvedených dôvodov sa preto navrhuje jeho vypustenie.  
K bodom 28 a 29
	Navrhuje sa referenčný odkaz a aproximačná príloha.

K Čl. II
K bodu 1
Navrhuje sa spresnenie definície sporiteľa v nadväznosti na zmeny súvisiace so zriadením registra zmlúv v Sociálnej poisťovni. Navrhuje sa, aby sa za sporiteľa považovala tá fyzická osoba, ktorá má uzatvorenú účinnú zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení, na základe ktorej vzniká fyzickej osobe povinná účasť na starobnom dôchodkovom sporení. 
K bodu 2
	Navrhovanou úpravou sa zosúlaďuje znenie zákona s príslušnými smernicami ES a EÚ.
K bodu 3
	Ide o legislatívnotechnickú úpravu súvisiacu s bodom 4.
K bodu 4
Navrhuje sa nová právna úprava definície vzniku povinnej účasti na starobnom dôchodkovom sporení osôb, ktoré sa dobrovoľne rozhodnú byť sporiteľmi starobného dôchodkového sporenia a to v nadväznosti na úpravu navrhovanú v bode 30, podľa ktorej zmluva o starobnom dôchodkovom sporení nadobúda účinnosť dňom jej zápisu  do registra zmlúv. 
K bodom 5, 6 a 8
Navrhuje sa, aby príspevky na starobné dôchodkové sporenie boli platené a odvádzané na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici v súlade s právnou úpravou v zákone o sociálnom poistení.
K bodu 7
	Ide o legislatívnotechnické upresnenie.
K bodu 9
Navrhuje sa obnovenie výplaty vdovského alebo vdoveckého dôchodku len vtedy, ak vdova alebo vdovec splní zákonom ustanovenú podmienku pre obnovenie výplaty tohto dôchodku ku dňu uplynutia jednoročného obdobia od smrti manžela (manželky). Podľa súčasnej právnej úpravy by v prípade nesplnenia tejto podmienky bolo dedenie umožnené až po smrti vdovy (vdovca) bez ohľadu na možný veľký časový rozdiel medzi smrťou poručiteľa a manžela (manželky).
K bodu 10
Navrhuje sa upresnenie peňažnej čiastky, ktorá sa vyplatí dedičovi a upresnenie dňa jej výplaty.  Súčasne sa navrhuje prevedenie aktuálnej hodnoty osobného dôchodkového účtu zomretého sporiteľa do konzervatívneho fondu  dôchodkovej správcovskej spoločnosti, a to v deň, keď sa dôchodková správcovská spoločnosť o smrti sporiteľa dozvedela.
K bodu 11
Navrhuje sa, aby dôchodková správcovská spoločnosť mohla spravovať nielen dôchodkové fondy, ktoré sama vytvorila ale aj tie dôchodkové fondy, ktoré sú vytvorené podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení inou dôchodkovou správcovskou spoločnosťou. Dôvodom tejto navrhovanej právnej úpravy je skutočnosť, aby pri prechode správy dôchodková správcovská spoločnosť, na ktorú prechádza správa, mohla spravovať aj tie dôchodkové fondy, ktoré sama nevytvorila. 
K bodu 12
	Navrhuje sa vypustiť druhú vetu z dôvodu nadbytočnosti, pretože povinnosť  prekladu dokladov do slovenského jazyka je ustanovená v zákone o štátnom jazyku.	
K bodu 13
Ide o legislatívnotechnickú úpravu súvisiacu so znením § 67 ods. 1.
K bodu 14
	Navrhuje sa, aby bola dôchodková správcovská spoločnosť povinná viesť evidenciu všetkých zmlúv a pokynov súvisiacich s nakladaním majetku v dôchodkovom fonde vrátane obchodov s hedgingovými nástrojmi.
K bodu 15
Podľa platného zákona úprava vlastných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti vytvára neprimerane vysoké požiadavky na výšku vlastných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti v porovnaní s krajinami, ktoré do svojich dôchodkových systémov implementovali kapitalizačný pilier. Podľa zákona nie všetky zdroje krytia majetku dôchodkovej správcovskej spoločnosti možno v súlade so zaužívanými postupmi považovať na účely výpočtu kapitálovej primeranosti za vlastné zdroje. Keďže zákon požaduje, aby vlastné zdroje neklesli pod výšku minimálneho základného imania dôchodkovej správcovskej spoločnosti (t. j. 300 mil. Sk), skutočná požiadavka na finančné zdroje dôchodkovej správcovskej spoločnosti je oveľa vyššia. V praxi by tak dochádzalo k neúčelnému viazaniu finančných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti. Na základe uvedeného sa navrhuje zmena vzťahu vlastných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti k výške jej základného imania.
Navrhuje sa definovanie podmienky primeranosti vlastných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti. Účelom primeranosti vlastných zdrojov dôchodkovej správcovskej spoločnosti je zabezpečenie dostatku likvidného majetku, ktorý je možné v prípade potreby  previesť do majetku dôchodkových fondov. Primeranosť vlastných zdrojov určená ako pomer rozdielu vlastných zdrojov a nelikvidných aktivít k hodnote majetku vo všetkých dôchodkových fondoch, ktoré dôchodková správcovská spoločnosť spravuje, bude dostatočná, ak bude dosahovať 0,5 %.
K bodu 16
Návrh na rozšírenie splnomocňovacieho ustanovenia vyplýva zo zmien navrhovaných v bode 15.
K bodu 17
	Navrhuje sa spresnenie ustanovenia z dôvodu zabezpečenia transparentnosti pri nadobúdaní  cenných papierov do majetku v dôchodkovom fonde a pri predaji cenných papierov z majetku v dôchodkovom fonde na burze cenných papierov výlučne prostredníctvom anonymných obchodov.
K bodom 18 a 19
Navrhovanou právnou úpravou sa posilňuje princíp súkromného vlastníctva a zvyšuje sa ochrana sporiteľov. 
K bodu 20
V súvislosti s novou právnou úpravou prestupu sporiteľa z dôchodkovej správcovskej spoločnosti do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti navrhovanou v bode 30 (§ 64b) sa navrhuje vypustenie odplaty za prestup sporiteľa do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti vzhľadom na časovo obmedzené podmienky prestupu.
K bodu 21
Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 
K bodu 22
Navrhuje sa, aby dôchodková správcovská spoločnosť mala právo na odplatu za vedenie osobného dôchodkové účtu po každom pripísaní dôchodkových jednotiek na osobný dôchodkový účet sporiteľa. Ide o legislatívno-technické upresnenie textu.  Zároveň sa navrhuje, aby Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky mohlo vydať všeobecne záväzný právny predpis, ktorý by upravoval podrobne postup pri výpočte a zúčtovaní odplaty dôchodkovej správcovskej spoločnosti za správu dôchodkového fondu a za vedenie osobného dôchodkového účtu.
 K bodom 23 až 25
Ide o legislatívnotechnické úpravy súvisiace s úpravou navrhovanou v bode 20. 
K bodu 26
Navrhuje sa predĺženie osemdňovej lehoty, v ktorej je sporiteľ povinný uzatvoriť zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení, na 30 dní. Táto úprava sa navrhuje v súlade s povinnosťou Sociálnej poisťovne určiť sporiteľovi dôchodkovú správcovskú spoločnosť, ak sporiteľ neuzavrie zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení do 30 dní odo dňa, v ktorom nastala skutočnosť podmieňujúca účasť na starobnom dôchodkovom sporení. Súčasne sa navrhuje, aby určujúcim kritériom pri určení dôchodkovej správcovskej spoločnosti Sociálnou poisťovňou bola najnižšia výška odplaty za správu konzervatívneho dôchodkového fondu, z dôvodu, že sporiteľ, ktorému určuje dôchodkovú správcovskú spoločnosť Sociálna poisťovňa je zo zákona sporiteľom najmenej rizikového t. j. konzervatívneho dôchodkového fondu. Navrhuje sa, aby pridelenie sporiteľa Sociálnou poisťovňou bolo považované za rovnocenný právny akt, ako je uzatvorenie zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení.
K bodu 27
Z dôvodu presnej identifikácie sporiteľa sa navrhuje, aby povinnou náležitosťou zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení bolo aj identifikačné číslo sociálneho zabezpečenia sporiteľa.
K bodom 28 a 29
	Navrhuje sa vypustiť z náležitostí zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení označenie zamestnávateľa a jeho identifikačné údaje z dôvodu nadbytočnosti.
K bodu 30
Právna úprava registrácie zmlúv o starobnom dôchodkovom sporení Sociálnou poisťovňou je potrebná za účelom zabezpečenia jednoznačnej identifikácie dôchodkovej správcovskej spoločnosti, ktorej bude Sociálna poisťovňa povinná previesť vybrané príspevky na starobné dôchodkové sporenie. Z tohto dôvodu sa navrhuje podmieniť účinnosť zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení jej zápisom do registra zmlúv o starobnom dôchodkovom sporení vedený Sociálnou poisťovňou. Navrhuje sa taxatívne vymedzenie dôvodov, pre ktoré zmluva nemôže byť zapísaná do registra zmlúv a upravuje sa postup, ak Sociálnej poisťovni boli súčasne alebo v období šiestich mesiacov po zápise zmluvy do registra zmlúv doručené viaceré zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. 
V súlade so zásadou zmluvnej voľnosti sa navrhuje právna úprava prestupu sporiteľa z dôchodkovej správcovskej spoločnosti do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti, ktorý sa navrhuje umožniť vždy najskôr po uplynutí šiestich mesiacov odo dňa zapísania predchádzajúcej zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení do registra zmlúv. V prípade uzatvorenia prvej zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení môže sporiteľ prestúpiť do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti až po uplynutí jedného roka.
K bodu 31
	V súvislosti s úpravou navrhovanou v bode 32 sa vypúšťa povinnosť sporiteľa oznámiť zamestnávateľovi, že je sporiteľom.
K bodu 32
	Navrhovanou úpravou sa umožní Sociálnej poisťovni určiť štruktúru a spôsob zasielania údajov zo zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení potrebných na výkon starobného dôchodkového sporenia.
K bodu 33
Vzhľadom na podmienenie účinnosti zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení jej zápisom do registra zmlúv sa navrhuje ustanoviť povinnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti informovať sporiteľa o skutočnosti, že zmluva o starobnom dôchodkovom sporení bola zapísaná do registra zmlúv. 
K bodu 34
	Navrhuje sa ustanoviť lehotu z dôvodu lepšej vymožiteľnosti tejto povinnosti zo strany Úradu pre finančný trh.
K bodu 35
Navrhovanou právnou úpravou sa posilňuje princíp súkromného vlastníctva a zvyšuje sa ochrana sporiteľov. 
K bodu 36
Ide o legislatívnotechnickú úpravu.
K bodu 37
V súlade s princípom súkromného vlastníctva príspevkov na starobné dôchodkové sporenie sa navrhuje právna úprava, ktorou sa explicitne vyjadruje, že majetok v dôchodkovom fonde je spoločným majetkom sporiteľov a deklaruje sa podiel sporiteľa na tomto majetku. 
K bodu 38
Navrhuje sa, aby sa hodnota dôchodkovej jednotky  určovala s presnosťou na štyri desatinné miesta v slovenských korunách. Dôvodom je potreba presnejšieho vyjadrenia podielu sporiteľa na majetku v dôchodkovom fonde.
K bodu 39
Vypustenie sa navrhuje z dôvodu, že dôchodkové jednotky vyjadrujú podiel sporiteľa na majetku v dôchodkovom fonde od vzniku jeho účasti na starobnom dôchodkovom sporení, t. j. aj pred splnením podmienok na vyplácanie dôchodku starobného dôchodkového sporenia. Dôvodom je súkromný charakter úspor na osobnom dôchodkovom účte, ktorý nemôže byť podmienený splnením podmienok na vyplácania dôchodku starobného dôchodkového sporenia.
K bodu 40
Ide o legislatívnotechnickú úpravu.
K bodu 41
	Navrhuje sa sprísnenie podmienok investovania do nástrojov peňažného trhu.
K bodu 42
Pri obchodoch na obmedzenie menového a úrokového rizika môže vo vybraných prípadoch protistrana požadovať zabezpečenie plnenia obchodu zložením tzv. zábezpeky,     t. j. majetku ktorým sa ručí za plnenie obchodu, s ktorým nemožno po dobu trvania obchodu nakladať. Platné znenie zákona nestanovuje obmedzenie pre podiel na majetku v dôchodkovom fonde, ktorým sa ručí za plnenie obchodov na obmedzenie a rozloženie rizika. Preto sa navrhuje vymedziť percento majetku, ktoré môže byť použité ako zábezpeka tak, aby nedochádzalo k výraznému obmedzeniu pri nakladaní s majetkom v dôchodkovom fonde.
K bodu 43
Ide o legislatívnotechnickú úpravu súvisiacu s navrhovanou úpravou v bode 42.
K bodom 44 a 45
Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 
K bodu 46
Navrhuje sa zosúladenie § 87 odsek 1 s ustanoveniami § 81, ktoré definujú jednotlivé druhy aktív, ktoré môže dôchodková správcovská spoločnosť nadobúdať do majetku v dôchodkových fondoch.
K bodom 47 a 48
	Doterajšie znenie splnomocňovacieho ustanovenia neriešilo potrebu špecifikácie podmienok na zaradenie jednotlivých subjektov do zoznamu renomovaných agentúr špecializujúcich sa na oceňovanie investičného rizika a spôsobu preukazovania týchto podmienok. Vzhľadom na zásadu, že vykonávací predpis nemôže stanovovať povinnosti nad rámec zákona, je nutné zákon doplniť o navrhované odseky 6 až 8.
K bodu 49
Navrhuje sa rozšírenie možnosti dôchodkovej správcovskej spoločnosti uzatvárať obchody na obmedzenie menového rizika na účet konzervatívneho fondu bez toho, aby tým dôchodkovej správcovskej spoločnosti vznikla povinnosť zabezpečiť celý majetok konzervatívneho fondu voči menovému riziku. Takáto zmena umožní nadobúdať do majetku konzervatívneho fondu investičné nástroje denominované aj v iných menách ako slovenských korunách.
K bodu 50
Navrhuje sa zjednotiť vymedzenie skutočnosti, ku ktorej sa viaže obdobie, počas ktorého sporiteľ nemôže byť vo vyváženom dôchodkovom fonde rovnako so skutočnosťou, ku ktorej sa viaže obdobie, počas ktorého sporiteľ nemôže byť v rastovom dôchodkovom fonde, t.j. dovŕšenie dôchodkového veku. 
K bodu 51
Navrhovanou právnou úpravou sa zabezpečuje uplatňovanie princípu voľby dôchodkového fondu, aj voči tomu sporiteľovi, ktorému Sociálna poisťovňa určila dôchodkovú správcovskú spoločnosť podľa § 64 ods. 4 a ktorý nemá uzatvorenú zmluvu o starobnom dôchodkovom sporení. 
K bodu 52
Navrhuje sa ustanovenie povinnosti dôchodkovej správcovskej spoločnosti zasielať výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa aj pri jeho prestupe do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti s cieľom zabezpečenia jeho informovanosti.
K bodu 53
	Navrhuje sa zmena právnej úpravy pripisovania neidentifikovaných  príspevkov na starobné dôchodkové sporenie dôchodkovou správcovskou spoločnosťou tak, aby nedochádzalo k poškodzovaniu alebo zvýhodňovaniu jednotlivých sporiteľov na úkor iných, t.j. k ovplyvňovaniu hodnoty dôchodkovej jednotky.
K bodu 54
Ide o legislatívnotechnickú úpravu v súlade s § 77 zákona.
K bodu 55
Navrhovanou právnou úpravou sa posilňuje princíp súkromného vlastníctva a zvyšuje sa ochrana sporiteľov. 
K bodu 56
Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 
K bodu 57
Navrhuje sa, aby dôchodková správcovská spoločnosť vypočítala aktuálnu hodnotu  dôchodkovej jednotky a čistú hodnotu majetku v dôchodkovom fonde iba v pracovný deň.
K bodu 58
Ide o legislatívnotechnické upresnenie textu vo väzbe na § 63. Dôchodková správcovská spoločnosť môže  zverejňovať v periodickej tlači s celoštátnou pôsobnosťou iba výšku odplaty za správu dôchodkového fondu. 
K bodu 59
Vypustenie sa navrhuje z dôvodu zosúladenia s ustanovením § 81, ktorý vymedzuje  všetky investičné nástroje, ktoré môže dôchodková správcovská spoločnosť nadobúdať do majetku v dôchodkovom fonde.
K bodu 60
Ide o legislatívnotechnické upresnenie textu.
K bodu 61
Povinnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti zasielať každú zmenu informačného prospektu Úradu pre finančný trh sa navrhuje v súvislosti s § 48 ods. 4      písm. k), podľa ktorého prílohou k žiadosti o udelenie povolenia na vznik a činnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti  sú aj návrhy informačných prospektov dôchodkových fondov. 
K bodu 62
Navrhuje sa terminologické zosúladenie s § 74.
K bodu 63
Ide o terminologické upresnenie. Pre zánik povolenia na výkon činnosti sprostredkovateľa nie je žiadúca aplikácia ustanovení o zániku samotnej dôchodkovej správcovskej spoločnosti. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje predmetná právna úprava.
K bodu 64
Navrhuje sa, aby dohľadu Úradu pre finančný trh podliehali aj fyzické osoby a právnické osoby, ktoré vykonávajú  propagačnú činnosť a reklamu, s cieľom vytvoriť účinný systém dohľadu v starobnom dôchodkovom sporení. 
K bodu 65
Navrhuje sa, aby predmetom sankcie nebolo pozastavenie nakladania s majetkom dôchodkovej správcovskej spoločnosti. Hlavným účelom dohľadu nad starobným dôchodkovým sporením je ochrana záujmov sporiteľov a ich majetku v dôchodkových fondoch, nie majetku dôchodkových správcovských spoločností.
K bodu 66
Ide o legislatívnotechnickú úpravu a terminologické upresnenie výšky penále, ktoré platí Sociálna poisťovňa v prípade, že nepostúpi v zákonom stanovenej lehote príspevky na starobné dôchodkové sporenie dôchodkovej správcovskej spoločnosti.
K bodu 67
Ide o terminologické upresnenie textu.  
K bodu 68
Ide o legislatívno-technickú úpravu.
K bodu 69
Ide o právnu úpravu, ktorá sa navrhuje z dôvodu ochrany majetku sporiteľov v dôchodkovom fonde. 
K bodom 70 a 71
	Navrhuje sa referenčný odkaz a aproximačná príloha.

K Čl. III
Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2005, t. j. odo dňa, od ktorého sa začne vykonávať starobné dôchodkové sporenie.