Analýza
a časový harmonogram postupu pri zrušení krajských úradov 

Úvod
	
	Realizáciou uznesenia vlády č. 705/2006, z ktorého vyplýva úloha vykonať analýzu a vypracovať harmonogram postupu pri zrušení krajských úradov sa napĺňa zámer Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky (ďalej len „programové vyhlásenie“) obsiahnutý v časti  7.4. Verejná správa, ktorým je  „v čo najkratšom termíne zrušiť krajské úrady, ktorých kompetencie prejdú na územnú samosprávu“. 

Materiál  sa člení na jednotlivé časti, v ktorých je uvedené súčasné postavenie a pôsobnosť krajských úradov, v prílohe zoznam všeobecne záväzných právnych predpisov, na ktorých základe  krajské úrady uskutočňujú výkon štátnej správy, personálne,   finančné, priestorové a materiálno-technické zabezpečenie ich činnosti. 

Po zrušení krajských úradov sa navrhuje usporiadať ich pôsobnosť alternatívne.  V prvej alternatíve sa navrhuje zriadiť tri vyššie úrady pre štátnu správu, ktoré by vykonávali pôsobnosť krajských úradov v takmer nezmenenom rozsahu. V druhej alternatíve sa okrem druhostupňového výkonu štátnej správy navrhuje presunúť veľký rozsah pôsobností terajších krajských úradov na vyššie územné celky a v opodstatnených prípadoch,   napr. vo veciach štátnych symbolov a  štátneho občianstva  na obvodné úrady a vo veciach prepustenia zo štátneho zväzku SR na ministerstvo vnútra. Druhostupňový výkon štátnej správy by sa usporiadal v rámci obvodných štruktúr tak, aby druhostupňovým orgánom bola   osobitná komisia prednostov vybraných obvodných  úradov (v sídlach terajších krajských úradov). 
 
 Samostatnou časťou materiálu  je návrh   harmonogramu  postupu pri zrušení krajských úradov, ktorý obsahuje  úlohy v oblasti legislatívnej, organizačnej, finančnej, personálnej a majetkovoprávnej.  Súčasťou úloh obsiahnutých v harmonograme je aj problematika  súvisiaca s vykonaním analýzy vývoja a súčasného stavu verejnej správy, ktorá vyplýva z programového vyhlásenia, a na zabezpečenie ktorej je vypracovaná osnova, ktorá tvorí prílohu č. 2.  k navrhovanému uzneseniu vlády. 

Osnovou analýzy sa majú  príslušným  orgánom štátnej správy utvoriť podmienky na určenie obsahového zamerania na vykonanie analýzy a  na zabezpečenie ich jednotného postupu pri samotnom vykonaní analýzy. To umožní komplexnejšie  zosumarizovať a riešiť  otvorené problémy vo verejnej správe, navrhnúť opatrenia na zvýšenie efektívnosti administratívnych a vecných služieb, ktoré poskytujú orgány verejnej správy na jednotlivých úrovniach. Súčasne posúdiť  možnosti zredukovať organizačnú členitosť a personálnu náročnosť orgánov štátnej správy zriadených na krajskej úrovni a ďalej decentralizovať pôsobnosti na orgány územnej samosprávy.
	 
  A.Analýza postavenia a pôsobnosti krajských úradov a utvorených finančných, personálnych a priestorových podmienok  

I.Postavenie krajských úradov

Krajské úrady sú miestnymi orgánmi štátnej správy na úsekoch všeobecnej vnútornej správy, živnostenského podnikania, civilnej ochrany obyvateľstva, krízového riadenia a hospodárskej mobilizácie. Základom ich činnosti je rozhodovanie v administratívnoprávnych vzťahoch. Patria do sústavy   orgánov miestnej štátnej správy, ktoré sú zriadené predovšetkým na  uskutočňovanie druhostupňového výkonu  štátnej správy.  Sú  zriadené podľa zákona o krajských úradoch a obvodných úradoch ako výsledok transformácie bývalých krajských úradov a zrušenia okresných úradov v rámci realizácie reformy usporiadania miestnej štátnej správy. Svoju činnosť začali od 1. januára 2004. Špecifickým postavením týchto miestnych orgánov štátnej správy je, že sú právnickými osobami a  v oblastiach financovania, personálneho zabezpečenia  a v oblasti  materiálno-technického zabezpečenia  plnia úlohy aj vo vzťahu k obvodným úradom.  Finančnými vzťahmi sú krajské úrady ako rozpočtové organizácie štátu zapojené na rozpočet Ministerstva vnútra SR.

Činnosť krajského úradu riadi a za ňu zodpovedá, na základe návrhu ministra vnútra, vládou menovaný prednosta. Okrem plnenia úloh súvisiacich s riadením činnosti úradu plní prednosta ďalšie úlohy,  a to:

1)	má postavenie štatutárneho zástupcu zamestnávateľa v  pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov krajského úradu a obvodných úradov  pri výkone  práce vo verejnom záujme,
2)	je predsedom bezpečnostnej rady kraja,
3)	riadi činnosť krízového štábu krajského úradu,
4)	zodpovedá za plnenie úloh v krízových situáciách ,
5)	koordinuje činnosť obvodných úradov, iných štátnych orgánov, obcí v kraji a vyššieho územného celku pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení a v týchto prípadoch je oprávnený ukladať úlohy aj starostom obcí a predsedovi samosprávneho kraja,
6)	koordinuje a kontroluje v súčinnosti s vyšším územným celkom prípravu a zabezpečenie plnenia úloh potrebných na obranu štátu obvodnými úradmi a obcami (zákon č. 319/2002 Z. z.  o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov),
7)	 koordinuje a metodicky riadi  plnenie úloh na úseku integrovaného záchranného systému na území kraja,
8)	zriaďuje komisie (napr. na ochranu obyvateľstva), 
9)	zabezpečuje koordináciu výkonu štátnej správy uskutočňovaného obcami a vyššími územnými celkami,
10)	zabezpečuje koordináciu plnenia spoločných úloh s inými miestnymi orgánmi štátnej správy pri riešení spoločensky závažných javov, ktorými sú rómska problematika, drogové záležitosti atď.,
11)	je oprávnený na plnenie spoločných úloh požadovať potrebné podklady a ukladať úlohy  vedúcim iných miestnych orgánov štátnej správy,
12)	vydáva vyhlášky krajského úradu, 
13)	vydáva vnútorné predpisy krajského úradu (napr. organizačný poriadok),
14)	zriaďuje so súhlasom ministerstva vnútra pracovisko obvodného úradu,
15)	riadi, koordinuje a kontroluje vykonávanie opatrení hospodárskej mobilizácie. 

Krajský úrad je služobným úradom, ktorý plní úlohy spojené s riadením a kontrolou vykonávania štátnej služby a s uplatňovaním štátnozamestnaneckých vzťahov  štátnych zamestnancov, ktorí vykonávajú štátnu službu v krajskom úrade a v obvodných úradoch v kraji a zabezpečuje uplatňovanie právnych vzťahov zamestnancov krajských úradov a  obvodných úradov  pri výkone práce vo verejnom záujme.

Krajský úrad sa na základe určenia ministerstvom vnútra vnútorne člení na odbory a  ďalšie organizačné útvary (ďalej len „odbor“), ktoré sa ďalej môžu členiť na oddelenia. 

II.Pôsobnosť krajských úradov 

    Krajské úrady na rozdiel od iných miestnych orgánov štátnej správy zriadených na krajskej úrovni  vykonávajú okrem  pôsobností, ktoré sú v odvetvovom riadení ministerstva vnútra  aj pôsobností, ktoré sú v odvetvovom riadení ministerstva obrany,  ministerstva hospodárstva,  ministerstva financií, ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja, ministerstva životného prostredia   a úradu vlády.

Do pôsobnosti krajských úradov patria tieto úseky štátnej správy: 

V riadiacej pôsobnosti Ministerstva vnútra SR  

1.	úsek všeobecnej vnútornej správy a v rámci neho činnosti vo veciach  
a)	územného a správneho usporiadania,
b)	priestupkových,
c)	štátnych symbolov,
d)	štátneho občianstva,
e)	matričných vecí,
f)	štátny odborný dozor nad  spôsobom osvedčovania podpisov a listín obvodnými úradmi a obcami,
g)	zhromažďovania a združovania,
h)	registrácie niektorých právnických osôb (mimovládnych organizácií),
i)	organizačného zabezpečenia volieb do Národnej rady SR, 
j)	organizačného zabezpečenia volieb prezidenta SR a ľudového hlasovania o jeho odvolaní,
k)	organizačného zabezpečenia volieb do orgánov územnej samosprávy,
l)	organizačného zabezpečenia referenda,
m)	organizačného zabezpečenia  volieb do Európskeho parlamentu,
n)	povoľovania verejných zbierok,
o)	sčítania obyvateľov,
p)	správnych agend,
r)  vojnových hrobov,
    s)  prevencie kriminality a inej protispoločenskej činnosti,
    t)  vydávania osobitného označenia vozidiel  a oprávnení na ich používanie,
    u) koordinácie výkonu štátnej správy uskutočňovanej obcami v kraji a vyšším územným celkom,

2.	úsek živnostenského  podnikania a v rámci neho činnosti vo veciach 
a)	živnostenskej registrácie,
b)	živnostenskej kontroly
c)	uznávania odbornej  spôsobilosti nadobudnutej mimo územia SR,
d)	vydávania osvedčení o vykonaní kvalifikačnej skúšky,

3.	úsek civilnej ochrany obyvateľstva,
4.	veci krízového štábu krajského úradu,
5.	úsek krízového riadenia a krízového plánovania,
6.	úsek integrovaného záchranného systému, riadenia a organizovania činnosti koordinačného strediska integrovaného záchranného systému,
7.	veci bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a  ochrany pred požiarmi, ktoré krajský úrad zabezpečuje aj pre obvodné úrady.

V riadiacej pôsobnosti Ministerstva obrany SR 

úsek obrany štátu.

V riadiacej pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR 

úsek hospodárskej mobilizácie.

V pôsobnosti Ministerstva financií SR

1.	úsek správy majetku štátu a činnosť vo veciach
a)	vykonávania správy pohľadávok a záväzkov a zabezpečenia ich ochrany,
b)	kontroly dodržiavania podmienok pri poskytovaní štátneho príspevku na   dofinancovanie družstevnej bytovej výstavby a individuálnej bytovej výstavby,
c)	uzatvárania a vedenia zmluvnej agendy pri nakladaní s hnuteľným majetkom štátu,
d)	dedičského konania – odúmrtí,
e)	majetkovoprávneho vysporiadania  nehnuteľností,
f)	správy majetku štátu, ktorý sa nachádza v jeho územnom obvode a ktorý nie je v správe žiadneho správcu, vrátane nájdenej stratenej veci, ktorú krajskému úradu odovzdal nálezca,
2.	rozhodovanie o odvolaní voči prvostupňovým rozhodnutiam obvodných úradov o uložení pokút  za porušenie povinností vyplývajúcich zo zákona o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla,
3.	mimosúdne  rehabilitácie,
4.	úlohy rozpočtu a účtovníctva.

V pôsobnosti Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR 

registrácie spoločenstiev vlastníkov bytov a nebytových priestorov.

 V pôsobnosti Ministerstva životného prostredia SR

činnosť v oblasti povodňových komisií .

V pôsobnosti Úradu vlády SR v oblastiach

a) činnosti bezpečnostných rád krajov,
b) riešenia problematiky rómskej národnostnej menšiny,
c) prevencie, liečby a resocializácie drogových záležitostí.

	Zoznam všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich postavenie a  pôsobnosť  krajských   úradov  na  jednotlivých  úsekoch  štátnej správy  je uvedený v prílohe č. 1 tohto materiálu.

III. Finančné, personálne a  priestorové zabezpečenie  činnosti krajských úradov 

        V predložených tabuľkách č. 2. až 4.  sú uvedené údaje za upravený rozpočet krajských úradov  a obvodných úradov spolu k 31. augustu 2006, z toho krajských úradov k 31. 8. 2006 a obvodných úradov k 31. 8. 2006. Počty funkčných miest na jednotlivých úsekoch činnosti sú plánované miesta  na rok 2006. Krajské úrady sú umiestnené v budovách, ktoré sú vo vlastníctve Slovenskej republiky a sú ich správcami. V budovách slúžiacich na umiestnenie krajských úradov sú umiestnené aj iné orgány miestnej štátnej správy, ktoré užívajú tieto priestory na základe výpožičky. Iné orgány miestnej štátnej správy refundujú náklady na správu budovy krajským úradom v rozsahu nimi užívaných priestorov. Prehľad o umiestnení krajských úradov, počte zamestnancov  krajských úradov umiestnených v budovách krajských úradov,  o počte zamestnancov vykonávajúcich správu budov, ploche užívaných kancelárskych priestorov, ploche pripadajúcej  na jedného zamestnanca  krajského úradu z plochy priestorov užívaných krajským úradom a nákladov na prevádzku je uvedený v prílohe č. 5.

B. Návrh na zrušenie krajských úradov a na usporiadanie ich pôsobností 

       I. Legislatívne zabezpečenie zrušenia krajských úradov

      Zrušenie krajských úradov sa vykoná zákonom,  ktorého návrh vypracuje Ministerstvo vnútra SR a v  ktorom sa zároveň bude riešiť aj usporiadanie pôsobnosti  terajších krajských úradov vo svojom  odvetvovom riadení, ako aj   finančné, personálne a majetkovoprávne vysporiadanie majetku zrušených krajských úradov.
 
Navrhuje sa zrušiť krajské úrady  variantne, a to takto  
1.	variant: najskôr k 31. marcu 2007,
2.	variant: k  30. júnu 2007,
3.	variant: k 31. decembru 2007.

Z hľadiska rozpočtových pravidiel a Štátnej pokladnice by bolo optimálne zrušiť krajské úrady  k 31. decembru  2007.

II. Postup pri zrušení krajských úradov

            Na zabezpečenie postupu súvisiaceho so zrušením krajských úradov a na splnenie úlohy vyplývajúcej z bodu B.1.  uznesenia vlády  SR č. 705 z 30. augusta 2006  je samostatne  vypracovaný  „Časový harmonogram postupu pri zrušení krajských úradov“, ktorý tvorí prílohu č. 1. k navrhovanému uzneseniu vlády SR.

   III. Návrh na usporiadanie kompetencií krajských úradov po ich zrušení
         
               Zásadným riešením usporiadania kompetencií po zrušení krajských úradov bude:
Alternatíva č. 1.  
Zriadenie vyšších úradov pre štátnu správu v počte 3. Ide o asymetrický model  vo vzťahu k vyšším územným celkom.

Alternatíva č. 2.
Presun pôsobností terajších krajských úradov na vyššie územné celky, okrem druhostupňového výkonu štátnej správy a okrem  pôsobností, ktoré musia ostať v kompetencii orgánov štátu.  Pri uplatnení tohto modelu  pôjde prevažne o prenesený výkon štátnej správy, čo vyžaduje doriešiť  horizontálnu koordináciu činností medzi vyššími územnými celkami a špecializovanými miestnymi orgánmi štátnej správy a skvalitniť kontrolnú činnosť. Najväčším problémom pri realizácii tejto alternatívy je druhostupňový výkon štátnej správy. 
      
Alternatíva č. 1

Navrhuje sa zriadiť vyššie úrady  pre štátnu správu so sídlami v hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave, Banskej Bystrici a v Košiciach.

V pôsobnosti vyšších úradov pre štátnu správu by zostala  pôsobnosť  terajších krajských úradov, a to vo veciach
1.	rozhodovania o odvolaniach voči prvostupňovým rozhodnutiam  obvodných úradov v správnom konaní (druhostupňový výkon štátnej správy),
2.	uskutočňovania  úloh súvisiacich s obranou štátu (terajšie bezpečnostné rady  kraja),
3.	krízového riadenia ( terajšie krízové štáby krajských úradov),
4.	hospodárskej mobilizácie,
5.	civilnej ochrany obyvateľstva,
6.	integrovaného záchranného systému,  vrátane jednotiek integrovaného záchranného systému, kde by   sa vyžadovalo, aby tri vyššie úrady pre štátnu správu prevzali do svojej pôsobnosti koordinančné strediská integrovaného záchranného systému,   doteraz zriadené v ich sídlach a ostatných 5 koordinačných stredísk by bolo zriadených ako detašované pracoviská vyšších úradov pre štátnu správu,
7.	štátnych symbolov, verejných zbierok, územných zmien a registrácií,
8.	štátneho občianstva, matrík a štátneho odborného dozoru nad spôsobom osvedčovania  podpisov a listín obvodnými úradmi a obcami,
9.	a ostatné činnosti, ktoré sú v súčasnosti v pôsobnosti krajských úradov, ktoré vykonávajú vo vzťahu k obvodným úradom, vyplývajúce z postavenia  krajských úradov ako právnických osôb (personálna, finančná a majetkovoprávna pôsobnosť), 

Riešenie podľa  alternatívy č. 1.  predpokladá: 

1.	vytvorenie moderného a racionálneho asymetrického modelu usporiadania štátnej správy na krajskej úrovni s pôsobnosťou  troch  vyšších úradov pre štátnu správu aj pre územné obvody  ostatných piatich krajov,
2.	utvorenie predpokladov (po vykonaní komplexnej analýzy vývoja a súčasného stavu verejnej správy)  na zavedenie tohto modelu aj  na výkon pôsobnosti ostatných orgánov miestnej štátnej správy zriadených na krajskej úrovni, 
3.	utvorenie predpokladov aj na možnosť integrovať niektoré pôsobnosti terajších krajských orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy do vyšších úradov pre štátnu správu,
4.	dosiahnutie personálnej a finančnej úspory, ktorej vyčíslenie bude možné vykonať  na základe výsledkov komplexnej analýzy vývoja a súčasného stavu verejnej správy.

Riešenie podľa alternatívy č. 1 vyžaduje:

1.	novelizovať ústavný zákon č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v znení ostatných ústavných zákonov 
2.	zákony  uvedené v prílohe č. 1 tohto materiálu.
	           
Alternatíva č. 2

Zásadným riešením je presun pôsobností na samosprávu vyšších územných celkov, okrem druhostupňového výkonu štátnej správy a  činností vo veciach štátneho občianstva.
  
Do pôsobnosti samosprávy vyšších územných celkov sa predpokladá presunúť najmä tie pôsobnosti, ktoré nie sú vykonávané  v správnom konaní, napr. na úsekoch 
1.	obrany (bezpečnostné rady kraja),
2.	krízového plánovania,
3.	hospodárskej mobilizácie,
4.	krízového riadenia (krízové štáby krajských úradov),
5.	civilnej ochrany obyvateľstva,  
6.	integrovaného záchranného systému vrátane jednotiek integrovaného záchranného    systému (prípadne ho zveriť do pôsobnosti Krajských riaditeľstiev Hasičského a záchranného zboru), 
7.	prevencie kriminality a inej protispoločenskej činnosti,
8.	problematiky rómskej národnostnej menšiny,
9.	problematiky prevencie, liečby a resocializácie drogových záležitostí.

Riešenie podľa alternatívy č. 2. predpokladá:
	
1. že pôsobnosti zverené samospráve vyšších územných celkov po zrušení krajských úradov bude   samospráva vyšších územných celkov uskutočňovať ako prenesený výkon štátnej správy, ktorý bude:
a)	financovaný štátom,  
b)	podliehať riadiacej a kontrolnej činnosti vlády v súlade s Ústavou Slovenskej republiky,
2. legislatívne usporiadať  druhostupňový výkon štátnej správy terajších krajských úradov tak, že tento bude vykonávaný predovšetkým  vo vybraných obvodných úradoch a bude ho uskutočňovať osobitná komisia prednostu obvodného úradu, 
3. vykonať prechod pôsobnosti na územnú samosprávu na základe zákonov, ktorých návrhy  pripravia ústredné orgány štátnej správy,   ktoré riadia výkon štátnej správy na odvetvových úsekoch v pôsobnosti terajších krajských úradov,
4. zveriť do pôsobnosti vybraných  obvodných úradov (v sídlach terajších krajských úradov)  niektoré terajšie pôsobnosti krajských úradov,  napr. činnosť vo veciach štátnych symbolov a bezpečnosti štátu vo veciach, ktoré sú predmetom utajovaných skutočností a správy majetku štátu, ktorý nie  je v správe žiadneho správcu, vrátane nájdenej stratenej veci, ktoré teraz odovzdal nálezca krajskému úradu,
5.  zveriť časť pôsobnosti krajských úradov do pôsobnosti ministerstva vnútra, a to tých, ktoré z hľadiska ústavnosti nie je možné presunúť na neštátne subjekty, napr.  vo veciach registrácií a prepustenia zo štátneho zväzku SR, 
6. zmeniť postavenie obvodných úradov (prípadne len vybraných obvodných úradov)  na miestne orgány štátnej správy s právnou subjektivitou, čo bude mať dopad  na štátny rozpočet,
7.  že na území kraja bude absentovať ťažiskový miestny orgán štátnej správy  so všeobecnou vecnou kompetenciou, teda pôsobiaci na viacerých úsekoch štátnej správy, a ktorý zabezpečuje prevažnú časť úloh vlastných len štátu na vymedzenom úseku, a nie neštátnym inštitúciám.

Riešenie podľa alternatívy č. 2 vyžaduje obdobne,  ako v alternatíve č. 1.

1.	novelizovať ústavný zákon č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v znení ostatných ústavných zákonov
2.	a zákony  uvedené v prílohe č. 1 tohto materiálu.

 	C. Analýza vývoja a súčasného stavu verejnej správy

	    Podľa bodu 7.4. programového vyhlásenia vlády týkajúceho sa verejnej správy vláda v záujme realizácie úsilia o to, aby orgány štátnej správy  a orgány územnej samosprávy   svojou činnosťou uľahčovali život občanom, ako aj právnickým osobám sa považuje za potrebné vykonať analýzu  vývoja a súčasného stavu verejnej správy s cieľom postupne riešiť otvorené problémy a dosiahnuť tak vyššiu efektívnosť administratívnych a vecných služieb poskytovaných jej štruktúrami na jednotlivých úrovniach.

	   Pri vykonaní tejto analýzy by sa mali brať do úvahy aj problémy, ktoré vznikajú obciam pri zabezpečovaní úloh v oblasti preneseného výkonu štátnej správy na úseku dopravy a pozemných komunikácií a na úseku životného prostredia, na ktoré v správe o činnosti obcí a vyšších územných celkov v oblasti preneseného výkonu štátnej správy za rok 2005, ku ktorému vláda prijala uznesenie č. 507/2006, poukázali príslušné ministerstvá. Zároveň navrhovali  vyňať svoje odvetvové  pôsobností z činnosti obcí a zveriť ich do pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v správe kritizovalo prístup obcí k občanom z hľadiska veľkého počtu, vyše 7 000 podaní v správnom konaní v oblasti stavebného poriadku, o ktorých nie je rozhodnuté v bežnom roku alebo počas viacerých rokov.

	  V záujme zabezpečenia jednotného postupu pri vykonaní analýzy a získania porovnateľných údajov o kvalite a kvantite výkonu štátnej správy v pôsobnosti územnej samosprávy a orgánov miestnej štátnej správy, ktoré umožnia navrhnúť opatrenia na splnenie úloh vyplývajúcich z programového vyhlásenia vlády,  ministerstvo vnútra vypracovalo  osnovu analýzy vývoja a súčasného stavu verejnej správy, ktorá tvorí prílohu č. 2 k návrhu uznesenia.