Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

I. časť – odhad dopadov na verejné financie	

Sumár zvýšených nárokov na štátny rozpočet je uvedený v tabuľke v 4. časti materiálu. Nároky budú pokryté v rámci dodržania stanovených limitov na rok 2005 v zmysle Rozpisu záväzných ukazovateľov vládou schváleného návrhu štátneho rozpočtu na rok 2005 pre kapitolu Ministerstva životného prostredia SR. V ďalších rokoch budú náklady riešené z disponibilných zdrojov rozpočtu kapitoly MŽP SR, ako aj z prípadných zdrojov vyčlenených z medzinárodných organizácií a fondov EÚ pre Slovenskú republiku.

a)	Územná ochrana
Prehodnotenie národnej sústavy vrátane zonácie predpokladá zníženie počtu a výmery CHÚ vylúčením tých, ktoré nemajú prírodný charakter alebo predmet ochrany zanikol. Zónovaním maloplošných chránených území sa zníži počet obmedzení vyplývajúci z terajšieho jedného stupňa územnej ochrany, čím sa znížia aj náklady na štátny rozpočet. Zonáciou NP a CHKO sa dosiahne diferencovaná územná ochrana postupom, kde súčasné PR a NPR budú chránené maximálne v súčasnom stupni ochrany alebo nižšom a ostatné územie, ktoré je zväčša prekryté územiami navrhovanej sústavy NATURA 2000, zodpovedá finančným nárokom vyplývajúcim zo schválenia tejto sústavy.
Na vykonávanie opatrení nad rámec bežného obhospodarovania pozemkov s cieľom dosiahnutia priaznivého stavu osobitne chránených častí prírody a krajiny bude potrebné cca 20 miliónov Sk ročne (v roku 2005 suma priznaných finančných prostriedkov predstavovala 2 267 tis. Sk), a to vo forme finančného príspevku vlastníkovi (správcovi, nájomcovi).
Pokrytie nárokov vlastníkov na kompenzáciu náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania vyplývajúceho zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody a krajiny podľa § 61, ako aj na výkup pozemkov predpokladá nároky na štátny rozpočet cca 500 mil. Sk ročne.
	Náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania na neštátnych pozemkoch na LPF v 4. a 5. stupni (mimo území NATURA 2000) predstavuje cca 54 mil. Sk ročne, pri uplatnení náhrad aj v 2. a 3. stupni ochrany môže byť až o 84 mil. Sk vyššia. Do 3. kvartálu roku 2005 náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania za 4. – 5. stupeň ochrany predstavovala sumu 33 286 tis. Sk, boli vyplatené na základe 15 právoplatných rozhodnutí o priznaní  náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania. Náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania na poľnohospodárskej pôde je cca 95 mil. Sk. Vyhlásením sústavy Natura 2000 sa v zmysle spracovaného návrhu zvýšia nároky na štátny rozpočet v rámci finančnej náhrady za obmedzenia bežného obhospodarovania pozemkov v chránených územiach o cca 267 miliónov Sk ročne, z toho nárast v CHVÚ predstavuje 248 mil. Sk a v ÚEV cca 19 mil. Sk. Pri doterajších uplatňovaných náhradách za obmedzenie bežného obhospodarovania je evidované viacero administratívnych problémov. K najčastejším patrí, že žiadatelia nedokážu v stanovených lehotách dokladovať potrebné náležitosti. K chýbajúcim podkladom patria najmä doklady potvrdzujúce vlastnícke práva, obmedzenie bežného obhospodarovania, prepočet náhrady na platnosť LHP. Problém sčasti pre budúcnosť rieši nové nariadenie vlády SR č. 438/2005 Z. z. o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pozemkov a o spôsobe výpočtu náhrady, v ktorom sú uvedené povinné podklady žiadosti, zjednodušené vzorce na výpočet náhrady a spresnená doba uplatňovania náhrady (decénium). Výhľadovo je možné očakávať nárast čerpania požadovanej finančnej sumy oprávnenými žiadateľmi z dôvodu postupného zjednodušovania administratívnych úkonov, ktoré musí žiadateľ v dnešnej dobe absolvovať. 
Zníženie uvedených nákladov je možné realizáciou navrhovaných inštitucionálnych opatrení a zavedením ekonomických nástrojov. 
Výšku náhrady možno do značnej miery znížiť výkupom alebo výmenou pozemkov za štátne pozemky. Toto riešenie predstavuje v počiatočnej etape zvýšené nároky na št. rozpočet pri výkupe pozemkov, vylučujú sa však ďalšie platby za náhradu obmedzenia bežného obhospodarovania.
Finančné nároky potrebné na permanentnú starostlivosť o CHÚ národného významu, ktoré v súčasnosti predstavujú cca 15 mil. Sk ročne, bude možno v nasledujúcom období aspoň čiastočne zvýšiť využitím finančných prostriedkov zo zdrojov EÚ najmä na starostlivosť o biotopy a druhy európskeho významu, a tiež prostriedky, ktoré organizácie ochrany prírody získajú vlastnou podnikateľskou činnosťou na pozemkoch v CHÚ v prípade ich priamej správy (vyberaním vstupného do CHÚ, prevádzkou parkovísk, službami pre návštevníkov...). Vyberanie vstupného a ďalšie služby v jaskyniach doteraz realizovala len SSJ. 
Finančná náhrada za zásahy do biotopov národného a európskeho významu doteraz nie je efektívne uplatňovaná, náhrady boli riešené ojedinelo, väčšinou len vytváraním náhradných biotopov investormi.
Pre vytváranie a udržanie ekologickej stability krajiny je potrebné vytvoriť ekonomické nástroje nielen na ochranu, ale aj na revitalizáciu a tvorbu krajiny. V tejto oblasti sa predpokladá použitie finančných prostriedkov z iných zdrojov ako zo štátneho rozpočtu, napr. z fondov EÚ (agro-environmentálny program,....).

b)	Druhová ochrana a ochrana drevín
V rámci druhovej ochrany zvýšené nároky na štátny rozpočet predstavuje plnenie opatrení na dosiahnutie priaznivého stavu chránených druhov európskeho a národného významu. Tieto opatrenia sa budú týkať najmä lokalít chránených druhov rastlín a živočíchov, ktoré nie sú súčasťou existujúcej alebo pripravovanej siete CHÚ národného alebo európskeho významu (genofondové lokality). Výška potrebných finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu predstavuje 10,8 mil. Sk ročne. Ťažisko starostlivosti je v záchrane kriticky ohrozených druhov rastlín a živočíchov, na základe schválených programov záchrany. Požiadavky na štátny rozpočet predstavujú cca 4,1 mil. Sk ročne, pritom doteraz pokrytie z rozpočtu starostlivosti o druhy podľa programov záchrany, ako aj o druhy, na ktoré PZ nie sú spracované, bolo približne  na 1/3. Možnosťou  zabezpečenia primeranej starostlivosti je  získanie zdrojov EÚ na zabezpečovanie starostlivosti o druhy európskeho významu. 
Zabezpečovanie ochrany biodiverzity a prirodzeného druhového zloženia ekosystémov je realizované aj elimináciou inváznych druhov rastlín a živočíchov. Vykonávanie týchto opatrení si ročne vyžaduje čiastku minimálne 1 mil. Sk. 
Pre kontrolu účinnosti vykonávaných opatrení v druhovej ochrane a sledovanie podmienok na dosiahnutie priaznivého stavu je nevyhnutné mať založený trvalý monitoring v spolupráci s vedeckými a odbornými inštitúciami, čo si zo štátneho rozpočtu vyžaduje ročne čiastku vo výške 2,5 mil. Sk. Monitoring vyžadovaný pre druhy európskeho a národného významu  bude možné pokryť zo zdrojov EÚ.
Ostatné opatrenia, ktoré si vyžadujú len koordináciu činnosti jednotlivých rezortov pri zabezpečovaní úloh druhovej ochrany, nebudú mať dopad na štátny rozpočet.
Priama kompenzácia škôd spôsobená chránenými druhmi živočíchov bola v roku 2004 priznaná v sume 462 990,- Sk. Celoplošné uplatňovanie náhrady škôd predpokladá požiadavku na štátny rozpočet 20 mil. Sk ročne. Nakoľko ide o nepredvídateľnú platbu, nie je v tabuľkových prehľadoch 4. časti zahrnutá.
Nevyhnutné nároky na ošetrenie chránených stromov predstavujú priemerne 0,3 mil. Sk ročne. Po doplnení siete chránených stromov sa finančné požiadavky zvýšia o 0,2 mil. Sk. 

c)	Výchova a vzdelávanie
V tejto oblasti je potrebné dobudovať sústavu ISOP a NCH, čo si vyžaduje pomerne vysoké investičné prostriedky. Ich realizácia však bude riešená aj v rámci štrukturálnych fondov (ERDF – Európsky fond regionálneho rozvoja) cez „Operačný program Základná infraštruktúra, priorita 2 – Environmentálna infraštruktúra, opatrenie č. 2.4 – Ochrana, zlepšenie a regenerácia prírodného prostredia“. 
Vydávanie výchovno-propagačných materiálov si vyžaduje zvýšenie finančných prostriedkov najmä na vydávanie informačných materiálov o CHÚ. Prostriedky rozpočtu pokrývajú len periodicky vydávané tituly ŠOP SR a vydávanie neperiodických si vyžaduje min. 2 mil. ročne.

d)	Výkon štátnej správy
Opatrenia smerujúce k zvýšeniu spolupráce orgánov a organizácií ochrany prírody s inými orgánmi štátnej správy nepredpokladajú zvýšenie požiadaviek na štátny rozpočet, skôr naopak, integračnými opatreniami sa dá dosiahnuť úspora finančných nákladov. 

e)	Spolupráca s obcami a s mimovládnymi organizáciami (MVO)
Starostlivosť o pozemky s prírodnými hodnotami vo vlastníctve MVO je jednou z možností zabezpečenia permanentnej starostlivosti o chránené časti prírody bez dopadu na štátny rozpočet.

f)	Medzinárodná spolupráca
Realizácia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných dohovorov nie je finančne pokrytá.
Vstupom SR do EÚ sa očakáva nárast agendy pre európske záležitosti (príprava podkladov, správ, projektov, monitoring plnenia úloh), s čím súvisia zvýšené nároky na finančné zdroje, odbornú a jazykovú vybavenosť pracovníkov, ktorí túto agendu budú zabezpečovať. Preto je potrebné zabezpečiť krytie tejto činnosti zo štátneho rozpočtu vo výške 8 mil. Sk ročne (účasť na vedeckých výboroch, biogeografických seminároch, monitoring, reporting).

II. časť – odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb	

Ochrana chránených území, najmä starostlivosť spojená s dosiahnutím priaznivého stavu druhu, biotopu alebo časti krajiny si vyžiada obmedzenie niektorých aktivít fyzických a právnických osôb. Tieto obmedzenia rieši § 60 a § 61 zákona.
Podľa § 60 zákona môže byť vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) dotknutého pozemku poskytnutý finančný príspevok na kompenzáciu zvýšených nákladov, ktoré vzniknú v spojitosti s iným ako bežným obhospodarovaním, ktorého cieľom je dosiahnutie priaznivého stavu biotopu, druhu alebo časti krajiny.
Podľa § 61 zákona o ochrane prírody, ak bude vyhlásením územnej ochrany obmedzené bežné obhospodarovanie jeho pozemkov, bude vlastníkovi za obmedzenie poskytnutá náhrada odpovedajúca tomuto obmedzeniu.
S dopadom na obyvateľov a iné právnické osoby je potrebné kalkulovať aj v súvislosti s § 7 zákona o ochrane prírody, podľa ktorého sa zabezpečuje ochrana prirodzeného druhového zloženia aj odstraňovaním nepôvodných inváznych druhov. Odstraňovanie nepôvodných inváznych druhov je povinnosťou vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku. Ten je povinný vykonať odstraňovanie inváznych druhov na náklady pôvodcu šírenia, ak je známy, inak na náklady štátu. Ak tak neurobí vlastník (správca alebo nájomca), môže tak urobiť orgán ochrany prírody na náklady pôvodcu šírenia, ak je známy, inak na náklady štátu.
Dopad predstavujú finančné prostriedky, ktoré musí vlastník vynaložiť v súvislosti s mechanickým, chemickým alebo kombinovaným ničením inváznych druhov. Tento dopad môže byť rôzny, čo je dané vlastnosťami druhu/-ov, jeho/ich početnosťou, resp. rozlohou, na akej sa druh/y vyskytujú. Dopad sa môže pohybovať od 1 000 – do niekoľko 100 000.- Sk.
V zmysle § 47 je vlastník pozemku, na ktorom sa nachádzajú CHS povinný starať sa o ne, ošetrovať a udržiavať ich. Pri ich poškodení môže orgán ochrany prírody vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) uložiť vykonanie opatrení na ich ozdravenie, čo si vyžaduje finančné náklady odpovedajúce miere ich poškodenia. V praxi však financovanie ošetrovania CHS zabezpečujú organizácie ochrany prírody a krajiny.
Zo zákona č. 543/2002 Z.Z. o ochrane prírody a krajiny vyplývajú aj ďalšie povinnosti. Starostlivosť o dreviny môže uložiť orgán ochrany prírody aj žiadateľovi o výrub, ktorým môže byť fyzická alebo právnická osoba, pričom ak ide o vlastníka pozemku, môže mu orgán ochrany prírody uložiť vysadenie náhradnej vegetácie. 
Zapojením vlastníkov (nájomcov, správcov) do praktickej starostlivosti o chránené územia a chránené druhy rastlín a živočíchov sa zvýši ich záujem o ochranu prírody za súčasného predpokladu ich ekonomickej stimulácie.
Na zamedzenie škôd spôsobených vybranými druhmi živočíchov je vlastník pozemku povinný vykonať opatrenia na zabránenie vzniku škody.

III. časť – odhad dopadov na životné prostredie

Vytvorenie reprezentatívnej národnej sústavy chránených území, vyhlásenie európskej sústavy chránených území Natura 2000 a realizácia navrhnutých opatrení v oblasti územnej a druhovej ochrany, ochrany drevín, ochrany krajiny, ako aj výchove a vzdelávaní bude mať jednoznačne pozitívny dopad na životné prostredie v rámci celej Slovenskej republiky.

IV. časť – odhad dopadov na zamestnanosť	

Schválením koncepcie ochrany prírody a krajiny sa nepredpokladá priamy dopad na zamestnanosť. Avšak následným zabezpečovaním priamej správy pozemkov v chránených územiach organizáciami ochrany prírody, ako aj realizáciou monitoringu a opatrení druhovej ochrany, či už v rámci národnej alebo európskej sústavy chránených území, sa vytvára priestor pre zamestnanosť v odborných organizáciách, vedeckých inštitúciách, ale i v radoch miestneho obyvateľstva. Obmedzenie vykonávania niektorých činností v lesnom hospodárstve (v 4. a 5. st. ochrany) môže predstavovať zvýšenie nezamestnanosti, čo opäť predstavuje dopad na štátny rozpočet. Výkon starostlivosti o osobitne chránené časti prírody a krajiny má vplyv aj na rozvoj podnikateľských aktivít, či už priamo (podpora trvalo udržateľného využívania lokalít, manažment, vytváranie databáz, monitoring bioty, likvidácia inváznych druhov, údržba chodníkov, environmentálna výchova a pod.) alebo nepriamo (stav životného prostredia sa odráža v možnostiach pre rekreáciu a cestovný ruch).

V. časť – analýza vplyvov na podnikateľské prostredie	

Schválením koncepcie ochrany prírody a krajiny sa predpokladá pozitívny dopad na podnikateľské prostredie. V zachovalom životnom prostredí sa rozvíjajú možnosti pre rekreáciu (pobyty v prírode, turistika v atraktívnom prostredí) a trvalo udržateľný cestovný ruch (ekoturizmus). Prehodnotením národnej sústavy CHÚ na základe schválených kritérií budú CHÚ predstavovať skutočnú hodnotu a prírodné dedičstvo štátu, čo bude mať pravdepodobne za následok rozvoj stredísk cestovného ruchu.
Podnikatelia, ktorými sú napríklad poľnohospodárske družstvá alebo iní vlastníci (nájomcovia alebo správcovia) pozemkov majú možnosť čerpať podporu z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho (poradenského) a garančného (záručného) fondu (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund – EAAGF) v prípade, ak sa rozhodnú vstúpiť do programu Plán rozvoja vidieka SR na roky 2004 – 2006 alebo formou finančného príspevku, čo ich samých môže stimulovať k výkonu opatrení na zabezpečovanie priaznivého stavu chránených častí prírody a krajiny v spolupráci s inštitúciami ochrany prírody a krajiny. Takisto pri spracovaní nového Plánu rozvoja vidieka SR na roky 2007 – 2013 budú navrhnuté také opatrenia, aby sa zvýšila možnosť čerpania financií na ciele ochrany prírody a krajiny z nového Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (European Agricultural Fund for Rural Development – EAFRD).