Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR
v roku 2008 a prognóza vývoja na 1. polrok 2009 (1)

Slovenská ekonomika štyri roky po sebe nepretržite zrýchľovala svoju výkonnosť. V roku 2008 sa tento trend prerušil. Podľa spresneného odhadu sa dynamika tvorby hrubého domáceho produktu (2) zmiernila oproti roku 2007 v stálych cenách o 4 p. b. na 6,4 %. V bežných cenách objem vytvoreného HDP vzrástol o 9,5 % na 2 028,4 mld. Sk (67,3 mld. Eur). Z hľadiska jednotlivých štvrťrokov sa reálny rast postupne spomaľoval z 9,3 % v 1. štvrťroku na 2,5 % v 4. štvrťroku. 

Medziročné zvýšenie HDP sa dosiahlo pri raste produktivity práce o 4,3 % (v bežných cenách o 7,3 %). Oproti roku 2007 sa jej tempo spomalilo reálne o 4,1 p. b. (nominálne o 2,3 p. b.). Zároveň sa zvýšila aj celková zamestnanosť podľa ESNÚ o 2,8 % na 2 237,1 tis. osôb pri zvýšení počtu zamestnancov o 2 % na 1 928,9 tis. (3)

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 1 839 mld. Sk (61 mld. Eur). Jej medziročné zvýšenie o 7,2 % súviselo s vyššou pridanou hodnotou v obchode, hoteloch a reštauráciách a doprave (o 17 %), stavebníctve (o 14 %), vo finančnom sprostredkovaní a nehnuteľnostiach (o 10,5 %), vo verejnej správe, školstve, zdravotníctve a ostatných službách (o 6,7 %), pôdohospodárstve a rybolove (o 6,6 %) a nižšou pridanou hodnotou v priemysle (o 3,7 %). Tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil aj (o 0,6 %) nižší výber daní z produktov znížených o subvencie.

Zmiernenie dynamiky ekonomiky súviselo so spomalením rastu zahraničného dopytu na 3,2 % (o 10,6 p. b.). Domáci dopyt rástol rovnakým tempom ako vlani (o 6,4 %). K medziročnému zvýšeniu domáceho dopytu prispeli všetky hlavné zložky. Najviac bol ovplyvnený vyšším investičným dopytom. Tvorba hrubého kapitálu vzrástla o 8,2 % (tvorba hrubého fixného kapitálu o 6,8 %). Konečná spotreba domácností sa zvýšila o 6,1 %, konečná spotreba verejnej správy o 4,3 % a spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam o 1,4 % (tvorila 0,9 % HDP). Rast dovozu výrobkov a služieb sa spomalil na 3,3 % (o 5,6 p. b.).

V roku 2008 dosiahla celková tvorba hrubého kapitálu 584 mld. Sk (19,4 mld. Eur), v tom tvorba hrubého fixného kapitálu 526,2 mld. Sk (17,5 mld. Eur) a zmena stavu zásob 57,9 mld. Sk (1,9 mld. Eur).

Objem tvorby hrubého fixného kapitálu medziročne vzrástol o 6,8 %. Investičný dopyt ovplyvnil najmä vyšší nákup nových fixných aktív o 6,6 % v hodnote 522,4 mld. Sk (17,3 mld. Eur). Znížili sa objemy nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 34,8 % na 69,5 mld. Sk (2,3 mld. Eur) a úbytku použitého dlhodobého majetku o 36,5 % na 66,6 mld. Sk (2,2 mld. Eur).

V štruktúre investovania dopyt po stavebných prácach prevýšil dopyt po strojoch. Podiel stavebných investícií na tvorbe hrubého fixného kapitálu sa medziročne znížil o 0,4 p. b. na 50,9 %. Do stavieb sa investovalo 267,9 mld. Sk (8,9 mld. Eur), z toho do budov na bývanie 51,7 mld. Sk (1,7 mld. Eur). Kapitálové výdavky do strojov dosiahli 220 mld. Sk (7,3 mld. Eur), z toho do dopravných prostriedkov 59 mld. Sk (2 mld. Eur). Na získanie nehmotných fixných aktív sa vynaložilo 27,2 mld. Sk (0,9 mld. Eur) a kultivovaných aktív 11,2 mld. Sk (0,4 mld. Eur). Objem stavebných investícií sa zvýšil o 2 % pri raste investícií do budov na bývanie o 11,4 %. Investície do ostatných stavieb zostali na minuloročnej úrovni. Rast strojových investícií o 19,6 % ovplyvnili vyššie výdavky za dopravné prostriedky o 23,1 % a za ostatné stroje a zariadenia o 18,4 %. Menej financií sa vynaložilo na zaobstaranie kultivovaných aktív o 26,2 % a nehmotných fixných aktív o 14,8 %. (4)

Na základe vydaných stavebných povolení sa v priebehu roka 2008 začala výstavba 28 321 bytov, dokončilo sa 17 184 a ku koncu decembra bolo rozostavaných 66 122 bytov. V porovnaní s rokom 2007 sa zvýšil počet rozostavaných bytov o 10 863, začatých bytov o 10 205 a dokončených bytov o 711. 

Stav zásob sa k 31. decembru oproti stavu na začiatku roka 2008 zvýšil o 57,9 mld. Sk (o 1,9 mld. Eur). V ich zmene v bežných cenách sa premietol rast nedokončenej výroby (o 23 %), materiálu (o 22,8 %), stavu zvierat (o 11,4 %) a zásob tovaru (o 6,6 %). 

Konečná spotreba domácností naďalej pozitívne prispievala k tvorbe HDP. Jej dynamika sa medziročne zrýchlila v bežných cenách na 10,8 % (o 0,9 p. b.). Vývoj podporil hlavne rast hrubého zmiešaného dôchodku o 16,1 % a odmien zamestnancov o 10,1 %. Hrubé úspory domácností boli vyššie o 22,3 %. Reálny rast konečnej spotreby domácností o 6,1 % ovplyvnil rýchlejší medziročný  rast inflácie. 

Na celkovej konečnej spotrebe domácností v bežných cenách sa najviac podieľali výdavky na bývanie 26,3 %, na nákupy potravinárskeho tovaru 18,4 %, na rekreáciu a kultúru 9,2 % a na dopravu 8,7 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domu o 25,1 %, na odievanie a obuv o 20,9 % a na rekreáciu a kultúru o 12 %. 

V porovnaní s rokom 2007 bola konečná spotreba verejnej správy vyššia v bežných cenách o 8,6 % a dosiahla 348,4 mld. Sk (11,6 mld. Eur). Jej podiel na HDP sa medziročne znížil o 0,1 p. b. na 17,2 %.  

Najvyšší podiel v štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v bežných cenách mali výdavky na odmeny zamestnancov 39,3 %, naturálne sociálne dávky 26 % a výdavky na medzispotrebu 25,9 %. Z celkových výdavkov smerovalo na kolektívnu spotrebu 53,6 % a na individuálnu spotrebu 46,4 %.  

Saldo zahraničného obchodu tovarov a služieb (5) bolo podľa predbežných výsledkov pasívne v objeme 49,4 mld. Sk (1,6 mld. Eur). Jeho úroveň ovplyvnilo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov 34,3 mld. Sk (1,1 mld. Eur) a pasívne saldo vývozu a dovozu služieb 15,1 mld. Sk (0,5 mld. Eur).   

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná  podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP)  klesla  v bežných  cenách  na  82,6 % (o 3,9 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa znížila na 85 % (o 2,5 p. b.).
 
Z pohľadu tvorby dôchodkov bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený rastom hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 10,6 %, odmien zamestnancov (6) o 11,2 % a poklesom vybraných daní na produkciu znížených o subvencie o 2,6 %.  

Medziročný vývoj základných agregátov tvorby dôchodkov sa premietol v raste podielu hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov na 54,1 % (o 0,6 p. b.), odmien zamestnancov na 37 % (o 0,6 p. b.) a v poklese vybraných daní  na produkciu znížených o subvencie na 8,9 % (o 1,1 p. b.). 

Bežné príjmy domácností sa podľa spresneného odhadu oproti roku 2007 nominálne zvýšili o 11,8 % na 1 654,3 mld. Sk (54,9 mld. Eur), reálne vzrástli o 6,9 %. Hlavným zdrojom bežných príjmov domácností boli odmeny zamestnancov vo výške 798,8 mld. Sk (26,5 mld. Eur). Hrubý zmiešaný dôchodok dosiahol 503,8 mld. Sk (16,7 mld. Eur), sociálne dávky 247,9 mld. Sk (8,2 mld. Eur), ostatné bežné transfery 55,2 mld. Sk (1,8 mld. Eur) a dôchodky z majetku 48,6 mld. Sk (1,6 mld. Eur). Vo vývoji príjmov sa premietlo predovšetkým zvýšenie objemu hrubého zmiešaného dôchodku o 16,1 % a odmien zamestnancov o 10,1 %. Príjmy zo sociálnych dávok vzrástli o 10,2 %, z ostatných bežných transferov o 9,1 % a dôchodky z majetku o 7,5 %.  

Zisk korporácií nefinančného a finančného sektora (7) sa podľa predbežných výsledkov medziročne znížil o 18,2 % na 268,3 mld. Sk (8,9 mld. Eur) pri poklese v 4. štvrťroku o 82,7 %. Podľa charakteru produkcie v odvetviach produkujúcich trhové výrobky klesol zisk o 13,8 % a v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb o 22,8 %. 

Nefinančné korporácie vytvorili zisk v objeme 285,7 mld. Sk (9,5 mld. Eur), ktorý bol o 7,4 %, resp. o 22,9 mld. Sk (o 0,8 mld. Eur) nižší ako v roku 2007. 

Celkovú ziskovosť najvýznamnejšie ovplyvnil kladný hospodársky výsledok v obchode 83,5 mld. Sk (2,8 mld. Eur), priemyselnej výrobe 71 mld. Sk (2,4 mld. Eur) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 45,5 mld. Sk (1,5 mld. Eur). Podnikateľské subjekty v nehnuteľnostiach a prenájme dosiahli zisk 30,4 mld. Sk (1 mld. Eur), doprave, poštách a telekomunikáciách 21,3 mld. Sk (0,7 mld. Eur), stavebníctve 20,4 mld. Sk (0,7 mld. Eur), pôdohospodárstve a rybolove 4,7 mld. Sk (0,2 mld. Eur), ťažbe nerastných surovín 4 mld. Sk (0,1 mld. Eur), ostatných spoločenských službách 2,5 mld. Sk (0,08 mld. Eur), zdravotníctve a sociálnej pomoci 1,2 mld. Sk (0,04 mld. Eur), hoteloch a reštauráciách 1,1 mld. Sk (0,04 mld. Eur) a v školstve 0,2 mld. Sk (0,007 mld. Eur). 

Zníženie zisku súviselo v rozhodujúcej miere s jeho medziročným poklesom v priemyselnej výrobe o 24,9 mld. Sk (o 0,8 mld. Eur), doprave, poštách a telekomunikáciách o 19 mld. Sk (o 0,6 mld. Eur), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 8,1 mld. Sk (o 0,3 mld. Eur), ostatných spoločenských službách o 1,6 mld. Sk (o 0,05 mld. Eur), v hoteloch a reštauráciách o 0,6 mld. Sk (o 0,02 mld. Eur). Zvýšil sa v obchode o 15,8 mld. Sk (o 0,5 mld. Eur), stavebníctve o 5,2 mld. Sk (o 0,2 mld. Eur), pôdohospodárstve a rybolove o 3,5 mld. Sk (o 0,1 mld. Eur), nehnuteľnostiach a prenájme o 3,2 mld. Sk (o 0,1 mld. Eur), ťažbe nerastných surovín o 0,9 mld. Sk (o 0,03 mld. Eur) a v školstve o 0,2 mld. Sk (o 0,007 mld. Eur). Kvalitatívna zmena hospodárskeho výsledku bola v zdravotníctve a sociálnej pomoci (v roku 2007 bola strata). 
Vo finančných korporáciách sa po zisku v roku 2007 v objeme 19,4 mld. Sk (0,6 mld. Eur) dosiahla v roku 2008 strata 17,5 mld. Sk (0,6 mld. Eur), z toho vo finančných inštitúciách 15,5 mld. Sk (0,5 mld. Eur) a u ostatných finančných sprostredkovateľov 2,4 mld. Sk (0,08 mld. Eur). Poisťovacie korporácie a penzijné fondy hospodárili so ziskom 0,4 mld. Sk (0,01 mld. Eur). Vývoj ovplyvnila zmena hospodárskeho výsledku finančných inštitúcií (v roku 2007 mali zisk 1,9 mld. Sk, 0,06 mld. Eur) a ostatných finančných sprostredkovateľov (vlani bol zisk 8,1 mld. Sk, 0,3 mld. Eur). Zisk v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch sa medziročne znížil o 8,9 mld. Sk (o 0,3 mld. Eur).   

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (8) skončilo k 31. decembru 2008 schodkom 21,2 mld. Sk (0,7 mld. Eur). Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 342 mld. Sk (11,4 mld. Eur) a výdavky sa čerpali v objeme 363,2 mld. Sk (12,1 mld. Eur). 

Celkové príjmy štátneho rozpočtu sa v porovnaní s rokom 2007 zvýšili o 6,1 %. V štruktúre dosiahnutých príjmov tvorili daňové príjmy 79,5 % (o 0,6 p. b. menej ako vlani), granty a transfery 12,8 % (o 0,3 p. b. viac) a nedaňové príjmy 7,7 % (o 0,4 p. b. viac).

Na medziročnom zvýšení príjmov o 19,8 mld. Sk (o 0,7 mld. Eur) sa podieľali vyššie daňové výnosy o 13,6 mld. Sk (o 0,5 mld. Eur), granty a transfery o 3,4 mld. Sk (o 0,1 mld. Eur) a nedaňové príjmy o 2,8 mld. Sk (o 0,09 mld. Eur). Z daňových príjmov najviac vzrástli výnosy dane z príjmov právnických osôb o 11,5 mld. Sk (o 0,4 mld. Eur) a dane z pridanej hodnoty o 3,6 mld. Sk (o 0,1 mld. Eur). 

Celkové výdavky štátneho rozpočtu medziročne vzrástli o 5,1 %. V absolútnom vyjadrení boli vyššie o 17,5 mld. Sk (o 0,6 mld. Eur), z toho bežné výdavky o 17,9 mld. Sk (o 0,6 mld. Eur). Kapitálové výdavky klesli o 0,4 mld. Sk (o 0,01 mld. Eur).
 
Oproti rozpočtovanému ročnému objemu boli nižšie príjmy o 6,2 mld. Sk (o 0,2 mld. Eur) a výdavky o 17 mld. Sk (o 0,6 mld. Eur).

Medziročný rast inflácie, ktorý začal v decembri 2007, sa od októbra 2008 začal spomaľovať. Zmiernila sa aj tendencia rastu jadrovej inflácie (cien potravín od júla) a čistej inflácie. Naďalej pokračovalo zvyšovanie regulovaných cien. V priemere za rok 2008 dosiahla miera inflácie 4,6 % (o 1,8 p. b. viac ako v roku 2007). Zvýšila sa aj jadrová inflácia na 4,6 % (o 1,7 p. b.) hlavne v dôsledku zvýšenia cien potravín o 8 % (o 4 p. b.) a čistá inflácia na 3,8 % (o 1,2 p. b.). Regulované ceny medziročne vzrástli o 4,5 % (o 2,8 p. b. vyšší prírastok ako pred rokom).  

Od októbra sa spomalil tiež rast inflácie odvodenej z vývoja harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien. Priemerná medziročná miera inflácie za dvanásť mesiacov dosiahla 3,9 % (o 0,2 p. b. pod maastrichtským kritériom cenovej stability).

Menový agregát M3 ku koncu decembra 2008 dosiahol 1 135,3 mld. Sk (37,7 mld. Eur) a v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2007 bol vyšší o 4,9 %. Objem peňažného subagregátu M2 vzrástol o 5,5 % (vklady a prijaté úvery s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov o 27 %). Peňažný subagregát M1 sa znížil o 7,5 % v dôsledku poklesu hodnoty obeživa o 66 %. (9)
Podľa predbežných demografických údajov sa v roku 2008 v Slovenskej republike narodilo 57 360 živých detí (o 2 936 viac ako v roku 2007) a zomrelo 53 164 osôb (o 692 menej). Prirodzený prírastok obyvateľstva dosiahol 4 196 osôb (o 3 628 viac ako v roku 2007). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 7 060 osôb (prisťahovalo sa 8 765 a vysťahovalo sa 1 705 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva Slovenska medziročne vzrástol o 3 895 osôb a dosiahol 11 256 osôb.

K 31. decembru 2008 mala Slovenská republika 5 412 254 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,4 %.

Rast zamestnanosti (podľa výberového zisťovania pracovných síl) sa v roku 2008 medziročne zrýchlil o 0,8 p. b. na 3,2 %. Jej dynamiku ovplyvnilo najmä výrazné zvýšenie v 3. štvrťroku (o 4,5 %), v ostatných štvrťrokoch bol takmer vyrovnaný prírastok (v 1. a 4. štvrťroku zhodne 2,8 %, v 2. štvrťroku 2,9 %). (10) 

V hospodárstve pracovalo v priemere 2 433,8 tis. osôb. Zamestnancov bolo 2 094,2 tis., podnikateľov bez zamestnancov 254,3 tis., podnikateľov so zamestnancami 77,9 tis. a vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov 3 tisíc. Celkový rast počtu pracujúcich o 76,5 tis. osôb bol ovplyvnený vyšším počtom zamestnancov o 50,6 tis. (o 2,5 %), podnikateľov bez zamestnancov o 26,4 tis. (o 11,6 %) a podnikateľov so zamestnancami o 4,4 tis. (o 6 %).

Úroveň zamestnanosti ovplyvnil rast vo finančnom sprostredkovaní (o 16 %), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 8,4 %), stavebníctve (o 8,3 %), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 7,5 %), hoteloch a reštauráciách (o 5,5 %), ostatných spoločenských službách (o 5,2 %), verejnej správe a obrane (o 4,6 %), priemysle (o 1,9 %) a v školstve (o 0,2 %). Nižší počet zamestnaných osôb bol v pôdohospodárstve a rybolove (o 1,3 %), obchode, zdravotníctve a sociálnej pomoci (zhodne o 0,4 %). 

Od 2. štvrťroka sa zmenil trend vo vývoji odchodu za prácou do zahraničia. V priemere za rok 2008 sa počet pracujúcich v zahraničí medziročne znížil o 9,6 tis. (o 5,4 %) na 167,6 tis. osôb (tvoril 6,9 % z celkového počtu pracujúcich). Najvyšší úbytok bol u pracujúcich Slovákov vo Veľkej Británii (o 8,8 tis.). Najviac zamestnaných v zahraničí bolo z Prešovského a Nitrianskeho kraja (47,1 %).

Z európskych krajín pracovali občania SR hlavne v Českej republike (41,9 %), vo Veľkej Británii (12,1 %), Maďarsku (11,3 %), Rakúsku (10,6 %), Nemecku (5,5 %), Taliansku (5,3 %) a v Írsku (4,8 %). Najčastejšie boli zamestnaní v priemyselných odvetviach (31,8 %) a v stavebníctve (29,3 %). Medziročne najviac klesol podiel pracujúcich v obchode (o 1,3 p. b.) a vzrástol v priemysle (o 2,5 p. b.). 

Medziročný rast zamestnanosti sa prejavil aj vo vyššej miere zamestnanosti osôb vo veku 15 - 64 rokov. (11) V porovnaní s rokom 2007 vzrástla o 1,6 p. b. na 62,3 %. Miera zamestnanosti mužov sa zvýšila na 70 % a žien na 54,6 %.

V roku 2008 bolo v hospodárstve SR k dispozícii v priemere 24 799 voľných pracovných miest. (12) Oproti roku 2007 sa ich počet zvýšil o 15,3 % (v 4. štvrťroku bol pokles o 1,5 %). Relatívne najviac vzrástol v ťažbe nerastných surovín (viac ako trojnásobne). Rýchlejšie ako v priemere sa zvyšoval aj vo verejnej správe a obrane (o 57,6 %), vo finančnom sprostredkovaní (o 30,7 %), v hoteloch a reštauráciách (o 24,8 %). Znížil sa v pôdohospodárstve a rybolove, priemyselnej výrobe, stavebníctve, nehnuteľnostiach a prenájme, školstve a v ostatných spoločenských službách.

V priemere za rok dosiahol počet nezamestnaných osôb (13) (podľa výberového zisťovania pracovných síl) 257,5 tis. a oproti roku 2007 sa znížil o 34,4 tis. (o 11,8 %). Miera nezamestnanosti klesla o 1,4 p. b. na 9,6 %.
 
Podľa ekonomickej činnosti posledného zamestnania klesla nezamestnanosť vo všetkých odvetviach okrem finančného sprostredkovania (prírastok 0,7 tis.). Najviac sa znížila v priemysle (o 4,7 tis.), stavebníctve (o 2,5 tis.), pôdohospodárstve a rybolove (o 2,3 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 2 tis.), v hoteloch a reštauráciách (o 1,7 tis.). Nižší bol aj počet nezamestnaných s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 10,9 tis.) a osôb, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 5,6 tis.). 

Priemerná nominálna mesačná mzda (14) zamestnanca v hospodárstve sa v porovnaní s rokom 2007 zvýšila o 8,1 % na 21 782 Sk (723,03 Eur). Vo vývoji sa premietlo postupné spomaľovanie tempa rastu z 10 % v 1. štvrťroku na 4,6 % v 4. štvrťroku. Reálna mzda medziročne vzrástla o 3,3 % (o 1 p. b. nižší prírastok ako v roku 2007). V 4. štvrťroku sa znížila o 0,2 %.

Najvyššia úroveň priemernej mesačnej mzdy pretrvávala vo finančnom sprostredkovaní 42 342 Sk (1 405,50 Eur) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 31 834 Sk (1 056,70 Eur). V šiestich odvetviach bola mzda nižšia ako v priemere za hospodárstvo SR. Najnižšiu priemernú nominálnu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách 15 481 Sk (513,88 Eur), stavebníctve 16 753 Sk (556,10 Eur), ostatných spoločenských službách 16 909 Sk (561,28 Eur), v pôdohospodárstve a rybolove 17 169 Sk (569,91 Eur), z toho v poľnohospodárstve 16 538 Sk (548,96 Eur). 

V porovnaní s rokom 2007 vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda vo všetkých odvetviach. Najvyšší relatívny prírastok bol v ťažbe nerastných surovín (12,8 %), zdravotníctve a sociálnej pomoci (11,9 %) a v obchode (9,8 %). Najpomalšie rástli mzdy v hoteloch a reštauráciách (o 2,9 %). 
  
Podľa právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v rozpočtových organizáciách o 9 % na 21 825 Sk (724,46 Eur), v príspevkových organizáciách o 9 % na 18 913 Sk (627,80 Eur), v podnikateľskej sfére (podniky s 20 a viac zamestnancami) o 8,1 %  na 24 737 Sk (821,12 Eur) a v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 7 % na 18 873 Sk (626,47 Eur).  
  
V 1. polroku 2009 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 0,8 %. Miera inflácie v júni 2009 oproti júnu 2008 sa očakáva vo výške 3,4 %. Na trhu práce (podľa  výberového zisťovania pracovných síl) by mala zamestnanosť hospodárstva medziročne vzrásť o 0,4 % a počet nezamestnaných o 1,6 % na 280 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva v priemere za 1. polrok 2009 vo výške 10,4 %. Priemerná nominálna mesačná mzda sa prognózuje vo výške 22 000 Sk (730,27 Eur) s medziročným prírastkom 5 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda medziročne vzrastie o 1,5 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 12. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2008. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Údaje v eurách sú informatívnymi prepočtami (1 Eur = 30,1260 Sk). Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v roku 2008 rovnaký ako v roku 2007.

(2) Údaje o HDP sú spresnenými odhadmi podľa metódy ESNÚ 95 v znení neskorších úprav podľa nariadení ES. Pre údaje z hľadiska produkcie, spotreby a tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji sú zo stálych cien vypočítaných reťazením objemov k referenčnému roku 2000.

(3) Produktivita práce z HDP je vypočítaná ako podiel HDP a počtu zamestnancov v ekonomike podľa domáceho konceptu ESNÚ 95. Zamestnanosť podľa ESNÚ 95 - zamestnanosť vyjadrená počtom osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti v zmysle systému národných účtov. Pri         konštrukcii ukazovateľov účtov práce sa vychádza z definícií ILO a ESNÚ 95.

(4) Na základe Nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 1 392/2007 a nového členenia tvorby hrubého fixného kapitálu podľa klasifikácie produkcie.

(5) Údaje sú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(6) Odmeny zamestnancov vyplatené rezidentskými zamestnávateľmi.

(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov, ktoré sú zahrnuté v dôchodkoch domácností. Výsledok hospodárenia je pred zdanením. 

(8) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(9) Údaje Národnej banky Slovenska podľa metodiky Európskej centrálnej banky.

(10) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

(11) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

(12) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených      pracovných miest v priemere za obdobie, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

(13) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1 897/2000.

(14) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov, od roku 2007 sú do súboru zahrnutí profesionálni vojaci (týka sa to aj údajov o zamestnanosti); údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod