Správa 
o realizácii úloh vyplývajúcich z Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o vojnových hroboch

Úvod
	
Oblasť starostlivosti o vojnové hroby je v Slovenskej republike upravená najmä Ženevskými dohovormi o ochrane obetí ozbrojených konfliktov z 12. augusta 1949 a ich dodatkovými protokolmi z 8. júna 1977 a zákonom č. 130/2005 Z. z. o vojnových hroboch v znení neskorších predpisov (ďalej len ”zákon”).

	Slovenská republika v súlade s článkom 34 bodom 2 dodatkového protokolu 
(protokol I) z 8. júna 1977 vytvára lepšie podmienky pre starostlivosť o vojnové hroby uzatváraním medzivládnych dohôd. Od roku 1995 bolo uzatvorených päť medzivládnych dohôd o vojnových hroboch. Ako prvá bola v roku 1995 uzatvorená medzivládna dohoda s Ruskou federáciou, v roku 2000 s Nemeckou spolkovou republikou, v roku 2003 s Českou republikou, v roku 2007 s Rumunskom a v roku 2009 so Srbskou republikou.
	
1.	Príprava a podpis dohody

Prvé rokovania na uzatvorenie medzivládnej dohody sa začali v roku 2001. 
Po uskutočnení referenda a následnom rozdelení Srbska a Čiernej Hory na dva samostatné štáty bol návrh textu dohody upravený. Po schválení oboma vládami bola dohoda dňa 
13. októbra 2008 slávnostne podpísaná predsedami vlád Slovenskej republiky a Srbskej republiky v Belehrade.

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o vojnových hroboch nadobudla v súlade s čl. 10 ods. 2 platnosť dňa 9. septembra 2009 (príloha).

2.	Právny rámec dohody

Uzatvorením medzivládnej dohody sa vytvoril základný právny rámec pre spoluprácu Slovenskej republiky a Srbskej republiky v oblasti starostlivosti o vojnové hroby. Celý text dohody rešpektuje ženevské dohovory, vnútroštátnu legislatívu a záujmy zahraničnej politiky Slovenskej republiky. 

Jednotlivé ustanovenia dohody upravujú formy spolupráce, najmä v oblasti identifikácie, evidencie vojnových hrobov a obetí I. a II. svetovej vojny, ako aj zabezpečenia starostlivosti o vojnové hroby. Dohoda obsahuje ustanovenia týkajúce sa uskutočnenia exhumácií a opätovného pochovania telesných pozostatkov, vzniknutých nákladov pri plnení tejto dohody a riešenia prípadných sporov. 

Orgánmi príslušnými na vykonávanie tejto dohody sú v Slovenskej republike Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a v Srbskej republike Ministerstvo práce a sociálnej politiky Srbskej republiky. V súlade s článkom 8 dohody na účely koordinácie činností týkajúcich sa vykonávania medzivládnej dohody o vojnových hroboch a riešenie otázok, ktoré si vyžadujú spoločný postup sa zmluvné strany zaviazali vytvoriť spoločnú medzivládnu komisiu pre starostlivosť o vojnové hroby. 

3.	Aplikácia  medzivládnej dohody v praxi

V dňoch 3. a 4. septembra 2009 sa v Bratislave uskutočnilo pracovné stretnutie zástupcov Slovenskej republiky a zástupcov Srbskej republiky na úrovni štátnych tajomníkov zodpovedných rezortov k aplikácii Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o vojnových hroboch v praxi. 

Na rokovaní odzneli obojstranné informácie o umiestnení a stave srbských a slovenských vojnových hrobov ako aj stručné informácie o spôsobe fungovania úseku vojnových hrobov v oboch krajinách. V záujme rozvíjania širšej spolupráce obe strany vyjadrili súhlasné stanovisko so zriadením Spoločnej slovensko-srbskej medzivládnej komisie pre starostlivosť o vojnové hroby v súlade s článkom 8 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o vojnových hroboch.
 	
Súčasťou rokovaní bola aj návšteva srbských vojnových hrobov vo Veľkom Mederi, v Bratislave - Petržalke, v Trenčíne a v Trnave, kde si delegácie oboch krajín uctili položením kvetov pamiatku vojnových obetí. 
	
Z rokovaní vyplynul záujem srbskej strany uskutočniť I. zasadnutie medzivládnej komisie v Belehrade v priebehu mesiaca október 2009 pri príležitosti prvého výročia podpísania predmetnej dohody. Srbská strana tiež prejavila záujem o podporu 
pri rekonštrukcii srbských vojnových hrobov na našom území.

4.	Spoločná medzivládna komisia pre starostlivosť o vojnové hroby

Slovenská republika má v oblasti starostlivosti o vojnové hroby vytvorené tri medzivládne komisie, a to Spoločnú slovensko-ruskú medzivládnu komisiu pre starostlivosť o vojnové hroby, Spoločnú slovensko-českú medzivládnu komisiu pre starostlivosť o vojnové hroby a Spoločnú slovensko-rumunskú medzivládnu komisiu pre starostlivosť o vojnové hroby. V týchto medzivládnych komisiách majú zastúpenie ministerstvo vnútra, ministerstvo obrany, ministerstvo kultúry a ministerstvo zahraničných vecí.  

Spoločná slovensko-srbská medzivládna komisia pre starostlivosť o vojnové hroby bude mať na každej strane predsedu, podpredsedu, troch členov a tajomníka. Predsedami komisií budú štátny tajomník Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a štátny tajomník Ministerstva práce a sociálnej politiky Srbskej republiky. O konkrétnom zložení medzivládnej komisie sa budú strany operatívne informovať. 

V súlade s článkom 8 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o vojnových hroboch a na základe záverov pracovného stretnutia z 3. a 4. septembra 2009 Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky navrhuje vymenovať predsedu, podpredsedu, členov a tajomníka slovenskej časti Spoločnej slovensko-srbskej medzivládnej komisie pre starostlivosť o vojnové hroby v nasledovnom zložení:
-	Vladimíra Čečota, štátneho tajomníka Ministerstva vnútra Slovenskej republiky 
za predsedu,
-	Gejzu Petríka, riaditeľa odboru koordinácie a modernizácie verejnej správy  sekcie verejnej správy Ministerstva vnútra   Slovenskej republiky za podpredsedu,
-	Pavla Šimuniča, generálneho riaditeľa sekcie kultúrneho dedičstva Ministerstva kultúry Slovenskej republiky za člena,
-	Imricha Purdeka, zástupcu riaditeľa odboru vojenskohistorických výskumov Vojenského historického ústavu Ministerstva obrany Slovenskej republiky za člena,
-	Romana Gogu z odboru medzinárodného práva Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky za člena a 
-	Janu Kráľovú z odboru koordinácie a modernizácie verejnej správy sekcie verejnej správy Ministerstva vnútra Slovenskej republiky za tajomníčku.

	Činnosť komisie bude upravená štatútom, ktorý bude schválený komisiou na jej prvom zasadnutí. Návrh štatútu komisie bol srbskej strane odovzdaný na rokovaní v Bratislave dňa 
3. septembra 2009.

5.	Starostlivosť o vojnové hroby v Slovenskej republike a v Srbskej republike

V Slovenskej republike evidujeme srbské vojnové hroby v 5 lokalitách, pričom prevažujú cintoríny z prvej svetovej vojny. Dva najväčšie cintoríny sa nachádzajú v mestách Veľký Meder a Trenčín. 

	Primárnu starostlivosť  o vojnové hroby podľa zákona zabezpečujú ich správcovia – obce a mestá. Majú povinnosť zabezpečiť najmä zachovanie vojnového hrobu v riadnom stave, úpravu vojnového hrobu a jeho bezprostredného okolia a tiež majú povinnosť viesť evidenciu o vojnových hroboch.

	Zdroje určené na údržbu a obnovu vojnových hrobov sú uvoľňované z rozpočtov obcí a miest. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky poskytuje každoročne na základe písomnej žiadosti  obce/mesta a v súlade s § 4 ods. 1 zákona finančný príspevok vo výške päťnásobku hodinovej minimálnej mzdy na jeden vojnový hrob. Tento je určený najmä na úpravu vojnového hrobu a jeho bezprostredného okolia.

	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky môže v súlade s § 4 ods. 2 zákona zo svojej rozpočtovej kapitoly poskytnúť finančný príspevok na obnovu vojnového hrobu. Príspevok je poskytnutý na zmluvnom základe, pričom je presne špecifikovaný účel použitia prostriedkov.

	V roku 2005 prispelo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky sumou 1 mil. Sk 
(33 193,92 EUR) na obnovu cintorína z I. svetovej vojny v Bratislave - Petržalke  - Kopčany, kde sa nachádzajú hroby 51 juhoslovanských vojakov.

	Podľa dostupných informácií sa na území Srbskej republiky nachádzajú slovenské vojnové hroby z 1. aj 2. svetovej vojny v približne 9 lokalitách. Napríklad v Novom Sade, 
v Kragujevaci, v Košutjaku, v Lazarevaci atď. Snahou pôsobenia medzivládnej komisie bude zabezpečiť dôstojnú starostlivosť najmä o slovenské vojnové hroby na území Srbskej republiky. 

Záver

	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky odporúča, aby vláda Slovenskej republiky vymenovala slovenskú časť komisie podľa návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky.

	Zo skúseností z pôsobenia existujúcich medzivládnych komisií pre starostlivosť o vojnové hroby možno predpokladať, že činnosť Spoločnej slovensko-srbskej medzivládnej komisie pre starostlivosť o vojnové hroby bude prínosom pre zefektívnenie práce na úseku vojnových hrobov a napomôže získavaniu nových poznatkov.