Správa
o stave monitorovania geologických faktorov životného prostredia s poukázaním na hroziace havárie a možnosti predchádzania týmto haváriám.

Čiastkový monitorovací systém geologické faktory je súčasťou Monitorovacieho systému životného prostredia Slovenskej republiky. Je systémom otvoreným a v súčasnej dobe pozostáva z 13 podsystémov. V prílohe č. 1 sú charakterizované základné monitorované ukazovatele a parametre. 

1.  Zosuvy a iné svahové deformácie
Prehľad výsledkov monitorovania za rok 2002 uvádzame v prílohe č.2. 
V rámci svahových pohybov typu zosúvania sa najväčšia pozornosť už dlhodobo sústreďuje na havarijné zosuvy Hornej Nitry (Veľká a Malá Čausa, Bojnice, Handlová), na zosuvy v Okoličnom, Finticiach i na sanovaný zosuv v Dolnej Mičinej. Na uvedených lokalitách bol aplikovaný najširší sortiment monitorovacích pozorovaní, s najhustejšou frekvenciou uskutočňovaných meraní. V roku 2002 bola zaznamenaná aktivizácia svahového pohybu po hlbších šmykových plochách na lokalite Veľká Čausa a aktivizácia pripovrchovej zóny na lokalite Bojnice. Náznaky zvýšenia pohybovej aktivity vyplývajú z výsledkov monitorovania i na lokalite Malá Čausa. Naopak, z praktického hľadiska treba konštatovať upokojenie pohybu menšieho zosuvu na lokalite Okoličné, ktorý sa v roku 2000 nachádzal v kritickom stave. Celkové zníženie napätostného stavu (oproti roku 2001) bolo zaznamenané aj na lokalite Dolná Mičiná (na základe výsledkov meraní povrchovej reziduálnej napätosti i meraní poľa pulzných elektromagnetických emisií). Na viacerých lokalitách je trvalým problémom údržba monitorovacích objektov, ale aj sanačných opatrení, ktorých absencia môže viesť k obnoveniu pohybovej aktivity (lokality Bojnice, Ľubietová, Dolná Mičiná, Okoličné, Fintice).
Z lokalít svahových pohybov typu plazenia boli i v roku 2002 najzaujímavejšie výsledky zaznamenané na lokalite Košický Klečenov.
Veľmi výrazné prejavy pohybovej aktivity boli v roku 2002 zaznamenané na lokalitách monitorovania stability skalných zárezov. Zrútenie viacerých skalných blokov bolo zaznamenané  na lokalite Banská Štiavnica. Naopak, deformácie, zistené na lokalite Harmanec sú zanedbateľné a vyplývajú pravdepodobne z krehkosti tohto typu hornín, ktoré sa prejavuje náhlym prekročením pevnosti. 
Možno teda konštatovať, že na základe výsledkov monitorovacích meraní v roku 2002 najzávažnejšie nepriaznivé zmeny, vedúce k aktivizácii zosuvných pohybov, boli zaznamenané na lokalitách Veľká Čausa, Malá Čausa a Bojnice. Na viacerých lokalitách bol konštatovaný zhoršujúci sa stav monitorovacej siete. V rámci monitorovania stability skalných zárezov bol veľmi nepriaznivý stabilitný stav, preukázaný na lokalite Demjata a čiastočne i na lokalite Banská Štiavnica.

2.  Erózne procesy
Monitoring eróznych procesov bol realizovaný hodnotením  pomocou leteckých meračských snímok na šiestich lokalitách. Na ďalších dvoch sa erózia hodnotí meraním odnosu pôdy, obhliadkou lokalít a hodnotením zmeny krivky zemín vrchného pôdneho horizontu. Práce v roku 2002 boli zamerané na lokality Osrblie, Dudince, školský pozemok Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre a Varhaňovce.
Na lokalite Osrblie sa realizovala pravidelná obhliadka a  fotografická dokumentácia. Podobne ako v roku 2001, ani v roku 2002 sa na tejto lokalite nepozoroval významnejší priebeh akcelerovanej erózie. Žiadne geodynamické javy neboli pozorované ani po augustových intenzívnych zrážkach, s  následnými povodňami. 
Na lokalite Varhaňovce bol zdigitalizovaný topografický podklad na vytvorenie  modelu reliéfu, potrebného pre vyrátanie morfometrických parametrov. 
S cieľom monitorovania plošnej erózie na poľnohospodárskej pôde boli realizované práce na školskom pozemku Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre. Okrem inštalácie monitorovacích prvkov, odberu vzoriek a pravidelného čítania zmeny výšky povrchu poľnohospodárskej pôdy, práce zahŕňali aj kompletizáciu a analýzu podkladových údajov a  materiálov a terénny prieskum záujmového územia. Výsledky monitoringu na tejto lokalite potvrdili vzťah medzi pozíciou monitorovacieho prvku na svahu a prírastkom (úbytkom) zeminy na mieste tohto prvku. K odnosu zeminy dochádza vo vrchnej časti svahu a k sedimentácii zeminy v dolnej časti svahu, respektíve na jeho úpätí. Z prác organizácií MP SR vyplýva, že na Slovensku v dôsledku procesov fyzikálnej degradácie pôdy máme spolu 1 302 000 ha pôd ohrozených procesmi pôdnej erózie a cca 700 000 ha kompakciou pôdy.  

3.  Procesy zvetrávania
V roku 2002 monitoring procesov zvetrávania pokračoval v pravidelných meraniach a v získavaní doplňujúcich údajov na už vybudovaných lokalitách. Na všetkých lokalitách už bol dokončený celý komplex pôvodne navrhnutých fyzikálno-mechanických meraní, doplnený o komplexné opisy monitorovaných lokalít. Ťažisko prác sa sústredilo smerom k chemickým a izotopovým analýzam, poskytujúcim detailný pohľad na zmeny v chemickom a mineralogickom zložení posudzovaných hornín. Monitoring procesov zvetrávania bol realizovaný tak ako v predchádzajúcich rokoch, v zásade dvoma spôsobmi:
-	a/ procesy zvetrávania boli sledované v prirodzených podmienkach, t. j. na vybraných lokalitách, kde v dôsledku antropogénnych zásahov došlo k odkrytiu horninových komplexov,
-	b/ experimentálne sledovanie procesov zvetrávania v podmienkach prírodného laboratória, v ktorom boli exponované vzorky poloskalných a alterovaných skalných hornín odobraté z vrtov a odkryvov z rôznych oblastí Slovenska. Pre expozíciu bola odobratá nová sada 38 vzoriek poloskalných hornín, vzorky boli spracované a testované v Laboratóriu inžinierskej geológie ŠGÚDŠ v Bratislave a následne vystavené v prírodnom laboratóriu. V lete 2002 sa vykonali štandardné merania, s cieľom zistenia straty ich hmotnosti v dôsledku zvetrávania, zmeny fyzikálno-mechanických vlastností a zmeny morfológie povrchu vzoriek.
Na lokalite Vydrica – modelové územie bola sledovaná hmotová bilancia chemických zložiek uvoľňovaných do geologického prostredia v  dôsledku zvetrávania. V roku 2002 sa pokračovalo v monitorovacom systéme povrchových a zrážkových vôd, založený bol monitorovací systém podzemných vôd. Odber vzoriek zrážok bol v približne mesačných intervaloch v areáli meteorologickej stanice Malý Javorník spojený s meraním kvantity a  bezprostredným meraním pH a vodivosti. Boli stanovené vysoké obsahy NO^-3, ktoré v  priebehu roka mierne kolíšu v závislosti od prietoku, pričom sa prejavuje mierna pozitívna závislosť od výdatnosti. Pôvod je pravdepodobne v kombinácii sekundárneho znečistenia s vyplavovaním zložiek z pôdneho pokryvu vplyvom zvýšenej acidifikácie.

4.  Objemovo nestále zeminy 
V roku 2002 sa pokračovalo v regionálnej identifikácii výskytu objemovo nestálych sedimentov. Na území Trnavskej pahorkatiny bola vykonaná registrácia poškodených objektov a vyhotovené záznamové listy s údajmi o registrovaných porušených objektoch - lokalizácia porušeného objektu, popis, príčina, priebeh poruchy, profil základovej pôdy, spôsob a hĺbka založenia objektu, údaje o hladine podzemnej vody, vlastnosti základových pôd, analýza vonkajších faktorov presadavosti. Taktiež boli monitorované pukliny a ich zmeny na vybratých objektoch. Väčšinou dochádza k opakujúcim sa trhlinám rádovo v desatinách milimetra, až milimetroch, ojedinele až niekoľko centimetrov. Laboratórne boli stanovené fyzikálne vlastnosti vzoriek a ich náchylnosť na objemové zmeny. Stanovené boli aj deformačné vlastnosti, charakterizované modulom deformácie a súčinitele filtrácie sledovaných vzoriek zemín z Východoslovenskej nížiny. 
Realizovaných bolo sedem monitorovacích cyklov v rokoch 1996-2002, s intervalom odberu jedenkrát ročne. Celkovo je sledovaných 47 referenčných odberových miest. Výsledky sú priebežne ukladané do databázového systému. 
Z časového hľadiska sa z doterajšieho pohľadu prejavujú ako najstabilnejšie obsahy Al, K, Fe, Na, Mg, Ni a Cr, teda prvky, ktorých distribúcia je v prevažnej miere ovplyvňovaná geogénnymi faktormi. Pôsobenie týchto faktorov je v čase pomerne stabilné a v najväčšej miere podmienené geologickou stavbou znosovej oblasti povodia, čo sa odráža aj v obsahoch prvkov. Hlavné prvky Ca a Mn vykazovali z hľadiska časovej stability určitú premenlivosť, pravdepodobne spôsobenú zvýšenou citlivosťou týchto prvkov na hydrodynamické a geochemické podmienky v sledovaných lokalitách (napr. pH, oxidačno-redukčné podmienky). Obsahy stopových prvkov Pb, Hg, Cd, Cu, As sú v čase premenlivejšie. Dôvodom sú geochemické vlastnosti týchto prvkov, ako aj to, že na ich distribúciu vo výraznejšej miere pôsobia premenlivé antropogénne faktory. Detailnejšie vývojové trendy v obsahoch prvkov sedimentoch bude možné urobiť po získaní dlhšieho radu meraní. 

5.	Vplyv ťažby nerastov na životné prostredie 
Medzi najvážnejšie dôsledky ťažby patrí vytvorenie veľkých vydobytých priestorov v podzemí aj na povrchu. S tým sú spojené prejavy podrúbania – sadanie a prepadávanie územia, vytváranie bezodtokových depresií, aktivizácia geodynamických javov, predovšetkým svahových deformácií. Ďalšími nepriaznivými dosahmi na životné prostredie sú: odvodňovanie horninových komplexov, zníženie výdatnosti využívaných zdrojov, vytvorenie veľkých vyrúbaných priestorov, či už na povrchu alebo v podzemí, nahromadenie veľkého množstva zostatkových materiálov s obsahom kontaminantov na haldách a odkaliskách, kontaminácia povrchových a podzemných vôd. Značné nebezpečenstvo spôsobuje najmä zvetrávanie sulfidov, kedy dochádza k acidifikácii pôd a vôd. Negatívne dosahy sa môžu prejaviť náhle a katastroficky. Možno ich preto považovať za chemické časované bomby. 
Vplyv banskej činnosti na životné prostredie možno dokumentovať na príklade dvoch rozdielnych oblastí, štiavnicko-hodrušského rudného obvodu a handlovsko-cígeľského hnedouhoľného revíru. 
V štiavnicko-hodrušskom rudnom obvode vznikol celý rad prepadlísk, lievikov, hlbokých miestami až 50 m. Negatívne sa prejavuje aj v širšom okolí, najmä v acidifikácii vôd, kontaminácii pôd a sedimentov z rozplavených háld, ale aj v aluviálnych sedimentoch. 
Hlavné environmentále problémy a dopady:
•	mobilizácia ťažkých kovov v pôdach a v aktívnych riečnych sedimentoch, v povrchových a podzemných vodách
•	kvalitatívne a kvantitatívne zmeny podzemných a povrchových vôd
•	kontaminácia zemín v celom rudnom rajóne od háld a odkalísk
•	kontaminácia aktívnych riečnych sedimentov
•	výskyt zvýšeného množstva radónu v meste Banská Štiavnica. 
Ťažba uhlia v handlovsko-cígeľskom hnedouhoľnom revíre vyvolala v okolí ložiska výrazné zmeny reliéfu, geologických a hydrogeologických pomerov, zmeny stability svahov, zmeny hydrogeológie a tiež zmeny v kvalite ovzdušia. Väčšina týchto zmien veľmi negatívne ovplyvňuje životné prostredie človeka.
	Hlavné environmentálne problémy a riziká: 
•	vertikálne a horizontálne zmeny povrchu, porušenie stability svahov
•	zmeny hydrogeologických pomerov 
•	kontaminácia pôd, povrchových a podzemných vôd
•	reaktivizácia svahových pohybov na zosuvných územiach (na obvode pohoria Vtáčnik). 
 
6.  Zmeny antropogénnych sedimentov 
V roku 2002 sme na odkaliskách ENO Nováky „Pôvodné“ a „Definitívne“ odobrali a analyzovali 8 neporušených vzoriek a 22 porušených vzoriek popolčeka. 
Na základe laboratórnych skúšok sa zistilo, že ich objemová hmotnosť sa pohybuje v rozpätí od 0,992 g.cm^-3 do 1,47 g.cm^-3 . Výsledky mechanických vlastností popolčeka na odkalisku zistené pomocou presiometrických skúšok preukázali, že dochádza vplyvom času od ich naplavenia ku kvalitatívnemu i kvantitatívnemu zlepšeniu, a teda i k nárastu stability odkalísk. To je z hľadiska spoľahlivosti a stability týchto odkalísk  pozitívne zistenie.

7.  Stabilita horninových masívov pod historickými objektmi
V roku 2002 bola pozornosť zameraná na nasledovné lokality - Spišský, Strečniansky, Oravský, Uhrovský a Lietavský hrad, kláštorný komplex Skalka pri Trenčíne. Na Plaveckom hrade, Pajštúnskom hrade a  hrade v Čachticiach boli monitorovacie zariadenia inštalované v  poslednom roku a  vykonané počiatočné merania.
 
Spišský hrad
V súčasnosti sú na Spišskom hrade osadené 4 prístroje typu TM-71 a sleduje sa 5 stanovísk, kde sa realizujú merania prenosnými meradlami. V priestore tzv. Perúnovej skaly, ktorá dlhodobo vykazuje zámky nestability, máme situované tri monitorovacie stanoviská. Na jednom z nich (TM-71-1) za posledný rok došlo k otvoreniu trhliny o 0,4 mm. Celkove sa trhlina od leta 1992 otvorila o 4,3 mm. Z celkového hodnotenia sumárnych pohybov monitorovaného horninového bloku  tzv. Perúnovej skaly je zrejmé, že tento objekt sa vykláňa smerom na JV, pričom z vnútornej strany porušuje murivo dolného paláca.
 
Hrad Strečno
Za rok 2002 bol pozorovaný nárast pohybu v smere osi x o 0,5 mm, čo predstavuje dlhodobý trend pohybu v tomto smere. Celkové otvorenie trhliny od roku 1996 dosiahlo 1,5 mm. V prípade extrémneho nárastu pohybov v tomto smere môže dojsť k odkloneniu skalného brala a ohrozeniu štátnej cesty 1. triedy Bratislava-Košice.

Kláštor Skalka
Na tomto historickom komplexe bol pozorovaný minimálny pohyb, ktorý sa pohybuje rádove vo všetkých troch osiach v rozpätí 0,05 mm za posledný rok.
Získané výsledky meraní z monitorovaných lokalít preukázali opodstatnenosť navrhnutých meraní. V ďalšom období sa upresní metodika merania.

8.  Pochované antropogénne sedimenty
Podsystém je zameraný na lokality budované antropogénnymi materiálmi, ktoré vznikali v minulosti ako odpadový materiál  pri rôznej ľudskej činnosti. V súčasnosti sú vizuálne znaky miest budované takýmito materiálmi zastreté. Z toho dôvodu je potrebné takéto miesta v prvom rade identifikovať. 
Pre antropogénne sedimenty pochované (ASP) boli definované základné skupiny materiálov, vychádzajúce z reálneho výskytu na území SR. Bolo vytvorených päť základných skupín ASP, a to: 
-	zakryté skládky odpadov
-	sedimenty v centrách miest, ako výsledok dlhodobého osídlenia (pracovne nazvané mestské sedimenty)
-	priemyselné sedimenty v areáloch veľkých priemyselných podnikov  
-	antropogénne sedimenty, ako dôsledok povrchovej a podpovrchovej ťažobnej činnosti (pracovne nazvané banské sedimenty)
-	produkty energetických a spaľovacích zariadení, zariadení na úpravu, alebo vedľajší produkt spracovania (pracovne nazvané zakryté škváry, popoly a kaly).
Uvedené skupiny ASP boli hodnotené v týchto vybraných územiach: oblasť mesta Bratislavy z hľadiska výskytu všetkých vyčlenených skupín, oblasť Žitného ostrova vzhľadom na vysoký počet zakrytých skládok, oblasť mesta Košice pre výskyt všetkých skupín, oblasť stredného Slovenska s výskytom najmä banských a priemyselných ASP, oblasť severného Slovenska – okr. Spišská Nová Ves vzhľadom na výskyt banských sedimentov.
Základnými sledovanými prvkami každej lokality budovanej ASP sú: lokalizácia,  údaje o materiálovom zložení,  údaje o horninovom prostredí, parametre preskúmanosti, prieskumu a monitoringu, hodnotenie vplyvu na životné prostredie a návrh na ďalší postup. Súčasťou hodnotenia je fotodokumentácia a dokumentácia stavu reliéfu.
Zmenené postavenie skládok odpadov v SR v súvislosti s prísnejšími právnymi požiadavkami vytvorilo novú skupinu skládok odpadov na území SR, ktorých prevádzka je ukončená. Následne sa uzatvárajú v zmysle definovaných požiadaviek. Tieto skládky odpadov sa stávajú antropogénnymi sedimentami zakrytými. V roku 2002 pokračovali práce na identifikácii lokalít ASP na  území severného Slovenska - v okrese Spišská Nová Ves, a to najmä identifikáciou zakrytých skládok. Táto identifikácia vychádzala zo zmenených legislatívnych podmienok v  odpadovom hospodárstve. Na území okresu Spišská Nová Ves bolo zaregistrovaných 66 skládok, z  ktorých  z vyššie uvedených dôvodov bolo uzavretých 48 skládok a začlenených do monitorovacieho systému  ASP. 

9.  Tektonická a seizmická aktivita územia
Predmetom monitorovania tektonickej a seizmickej aktivity územia bola dokumentácia pohybovej aktivity vrchnej časti zemskej kôry na základe sledovania vertikálnych pohybov povrchu, aktivity pohybov pozdĺž zlomov a seizmickej aktivity územia. Cieľom riešenia bolo vymedzenie tých častí štátneho územia, v ktorých možno očakávať zvýšenú aktivitu tektonických pohybov, ako aj území s rovnakou prognózovanou seizmickou intenzitou.
V roku 2002 sa monitoring seizmotektonických javov sústredil najmä na oblasť stredoslovenského zlomového pásma. V tomto území sa na Slovensku vyskytujú najväčšie rozdiely v tendencii vertikálnych pohybov povrchu a  v ostatnom období sa tu vo zvýšenej miere prejavuje tiež seizmická aktivita. Bola zostavená Mapa recentných vertikálnych pohybov v mierke 1:500 000. Najvyššia rýchlosť pohybov (až 1,8 mm.rok^-1) bola zaznamenaná v Banskej Bystrici, v časti Jakub a Kostiviarska. Táto rýchlosť vyzdvihovania je súčasne najvyššia zistená v celých Západných Karpatoch a svedčí o značnej lokálnej pohybovej aktivite zemskej kôry.
Poklesy povrchu o rýchlosti nad 1 mm za rok, boli zaznamenané v SV časti Krupinskej planiny a v priľahlej časti Štiavnických vrchov – až po Banskú Štiavnicu. Najvýraznejšie rozdiely v orientácii i rýchlosti pohybov, indikujúce pohyby pozdĺž zlomov a možnosť vzniku zemetrasenia boli zaznamenané medzi Hornými a Dolnými Mladonicami (okr.Krupina), kde sa výzdvihy o rýchlosti 0.3-0.6 mm za rok menia náhle na poklesy o rýchlosti až 1.8 mm za rok. V tejto časti územia boli už v októbri 1999 zaznamenané zemetrasenia o intenzie nižšieho stupňa.  Pozoruhodné je, že v tomto území sa podľa historických záznamov nevyskytlo v minulosti žiadne makroseizmicky pozorované zemetrasenie. 
V ostatných rokoch sa aj na území Slovenska pristúpilo k budovaniu nových geodetických sietí a  využívaniu nových metód založených na geodetických observáciách družíc, ktoré na rozdiel od nivelácie umožňujú sledovať i horizontálne pohyby. Koordinátorom týchto prác je Geodetický a kartografický ústav  v  Bratislave. 

10.  Monitorovanie kvality snehovej pokrývky
V zimnom období roku 2001/2002 bolo odobratých 44 vzoriek snehu, čo bolo dané dobrými podmienkami tohto zimného obdobia a dĺžkou trvania trvalej snehovej pokrývky na území Slovenska. Celková mineralizácia snehu sa pohybovala v rozmedzí 5.131 – 32.986 mg/l, s najnižšími hodnotami na lokalite Čertovica, Štrbské pleso a najvyššími na lokalite Bratislava - Slovnaft. V uvedených lokalitách sa prejavili aj jedny z najnižších hodnôt pH a najvyššia, až 8.92, z odberového miesta Bratislava - Slovnaft. Uvedená skutočnosť zodpovedá charakteru snehových roztokov, v prípade Čertovice a Štrbského plesa s prevahou kyslých aniónov (sírany a dusičnany) a v prípade Bratislava - Slovnaft s výraznou prevahou bázických katiónov (obsah vápnika až 5.85 mg/l), ktorá naznačuje na vplyv alkalických emisií. Z hľadiska obsahu stopových prvkov dominujú v snehových roztokoch hliník a zinok ako v priemerných, tak aj v absolútnych koncentráciách, ktoré boli zistené v oblasti Bratislavy, Horného Tisovníka, Vojan, Lokce a Banského Studenca. V prípade hliníka je zaujímavé, že jeho vysoká koncentrácia nebola zaznamenaná v oblasti Patiniec, kde je dlhoročne prítomný v najvyšších koncentráciách. Najvyšší obsah zinku bol prekvapujúco zistený na lokalitách Donovaly, Tatranská Lomnica a Lomnický štít. Z ostatných stopových prvkov nie je urobená základná štatistická analýza z dôvodu ich nízkych koncentrácií, resp. koncentrácií pod detekčný limit aplikovaných analytických techník. Zaujímavé však sú obsahy arzénu až 0.0139 mg/l v oblasti Podhradia pri Novákoch a Vojanoch (pravdepodobný dopad vplyvu tepelných elektrární), a tiež koncentrácia olova v oblasti Cejkova.
Možno povedať, že z hľadiska obsahu organických látok sú tieto zastúpené v mnohých oblastiach v pomerne vysokých koncentráciách.
Z hľadiska celkového zaťaženia atmosféry v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi  môžno však hovoriť o nižšej záťaži s lokálnymi anomáliami. 

11.  Monitorovanie seizmických javov na území SR
Seizmické javy na území Slovenskej republiky sú monitorované seizmickými stanicami Národnej siete seizmických staníc (NSSS), ktorej prevádzkovateľom je Geofyzikálny ústav SAV v Bratislave. V roku 2002 bola NSSS tvorená 6 seizmickými stanicami: Železná studnička (ZST), Šrobárová (SRO), Hurbanovo (HRB), Modra (MODS), Vyhne (VYHS) a Košice (kos). Prevádzka na seizmickej stanici Košice bola ukončená 26.06.2002. 

Seizmická stanica

Kód ISC
(lokálny kód)

Zem. Šírka
[°N]

Zem. Dĺžka
[°E]

Nadm. výška
[m]

Typ podložia

Železná
Studnička

ZST

48^O11’46’’

17^O06’09’’

250

Granodiorit

Šrobárová | SRO | 48^O48’48’’ | 18^O18’48’’ | 150 | Neog. Sedimenty
Hurbanovo | HRB | 47^O52’25’’ | 18^O11’34’’ | 115 | Neog. Sedimenty
Modra | MODS | 48^O22’23’’ | 17^O16’39’’ | 520 | Kvarcit
Vyhne | VYHS | 48^O29’38’’ | 18^O50’10’’ | 450 | Ryolit
Košice | (kos) | 48^O43’48’’ | 21^O15’01’’ | 206 | Granit

Tab. 1. Stanice Národnej siete seizmických staníc v roku 2002. Prevádzka na seizmickej stanici kos bola ukončená 26.06.2002.
V roku 2002 bolo stanicami NSSS zaznamenaných 1826 seizmických javov. Tento údaj v sebe zahŕňa vzdialené zemetrasenia, blízke zemetrasenia a ostatné seizmické javy. Do skupiny ostatných seizmických javov patria aj identifikované priemyselné explózie.
Pomocou záznamov staníc NSSS bolo v hodnotenom období seizmometricky lokalizovaných 8 zemetrasení, s epicentrom na území Slovenskej republiky. Časy vzniku zemetrasení spolu s ďalšími parametrami sú uvedené v tab. 2.

DÁTUM | ČAS [UTC] | HYPOCENTRUM | M_L | I_0 | LOKALITA
Rok | mes | deň | hod | Min | Sek | [°N] | [°E] | H [km] | | |
2002 | 03 | 03 | 22 | 49 | 18 | 48.41 | 17.41 | 9 | 1.0 | - | Dobrá Voda
2002 | 08 | 08 | 20 | 05 | 50 | 48.60 | 17.11 | 4.5 | 1.1 | - | Záhorie
2002 | 11 | 19 | 12 | 36 | 57 | 48.29 | 18.62 | 14 | 2.2 | - | Levice
2002 | 11 | 22 | 15 | 30 | 50 | 47.76 | 17.59 | 23 | 1.9 | - | Oblasť slov.-maď. Hranice
2002 | 12 | 14 | 00 | 27 | 59 | 49.16 | 19.27 | 15 | 2.6 | * | sev. Slovensko
2002 | 12 | 14 | 11 | 00 | 00 | 48.67 | 20.12 | 21 | 2.5 | - | Stred. Slovensko
2002 | 12 | 15 | 11 | 04 | 48 | 48.50 | 17.51 | 6 | 2.5 | - | Dobrá Voda
2002 | 12 | 30 | 21 | 22 | 45 | 48.05 | 17.38 | 19 | 3.0 | * | Dun. Streda

Tab. 2. Seizmometricky lokalizované zemetrasenia s  epicentrom na území Slovenskej republiky v roku 2002. (M_L-lokálne magnitúdo vypočítané zo záznamov seizmografov; I_0-makroseizmická intenzita). 
V roku 2002 sa vyskytli 4 zemetrasenia, ktoré boli makroseizmicky pozorované na území Slovenska. Prvé dve boli pozorované na území východného Slovenska. Z dôvodu nedostatočného pokrytia územia východného Slovenska stanicami NSSS, tieto zemetrasenia neboli seizmometricky zaznamenané a  pre nedostatok relevantných údajov nebolo možné vykonať seizmometrickú lokalizáciu ich epicentier. 

12.  Monitorovanie kvality riečnych sedimentov
Riečne sedimenty predstavujú prostredie, v ktorom prebieha podstatná časť samočistiacich procesov v povrchových tokoch.
Realizovaných bolo sedem monitorovacích cyklov v rokoch 1996-2002, s intervalom odberu jedenkrát ročne. Celkovo je sledovaných 47 referenčných odberových miest. Výsledky sú priebežne ukladané do databázového systému.
Z časového hľadiska sa z doterajšieho pohľadu prejavujú ako najstabilnejšie obsahy Al, K, Fe, Na, Mg, Ni a Cr, teda prvky, ktorých distribúcia je v prevažnej miere ovplyvňovaná geogénnymi faktormi. Pôsobenie týchto faktorov je v čase pomerne stabilné a v najväčšej miere podmienené geologickou stavbou znosovej oblasti povodia, čo sa odráža aj v obsahoch prvkov. Hlavné prvky Ca a Mn vykazovali z hľadiska časovej stability určitú premenlivosť, pravdepodobne spôsobenú zvýšenou citlivosťou týchto prvkov na hydrodynamické a geochemické podmienky v sledovaných lokalitách (napr. pH, oxidačno-redukčné podmienky). Obsahy stopových prvkov Pb, Hg, Cd, Cu, As sú v čase premenlivejšie. Dôvodom sú geochemické vlastnosti týchto prvkov, ako aj to, že na ich distribúciu vo výraznejšej miere pôsobia premenlivé antropogénne faktory. Detailnejšie vývojové trendy  obsahov prvkov v sedimentoch bude možné urobiť po získaní dlhšieho radu meraní.
Prakticky vo všetkých monitorovaných lokalitách bolo zaznamenané prekročenie referenčných hodnôt.  Najčastejšie prekračujúcimi parametrami boli Cu, Zn, Hg, As. Časový vývoj stupňa prekročenia je pomerne premenlivý, trvale prekračujúcim charakterom sa vyznačujú najmä vzorky z monitorovaných úsekov riek: M. Dunaj, Morava, Nitra, Hron, Ipeľ, Štiavnica, Slaná, Hornád, Hnilec. 
13. Monitorovanie radónu v geologickom prostredí na území SR
V roku 2002 bolo realizované meranie objemovej aktivity radónu (OAR) na referenčných plochách (RP), na tektonických poruchách a radón vo vodách.
Monitorovacie práce naďalej potvrdzujú existenciu variácií radónu v geologickom prostredí. Výsledky meraní objemovej aktivity radónu v pôdach na RP dokazujú, že variácie nie sú celkom zhodné na rôznych lokalitách, keďže prírodné podmienky klimatické, resp. meteorologické,  pri realizácii terénnych prác nie sú rovnaké. Dôležitý je tiež poznatok, že hodnoty OAR ráno sú vyššie ako na poludnie. 
Maximálne hodnoty OAR boli namerané v období intenzívnejších zrážok, a tým i zvýšenej vlhkosti pôdy. Naproti tomu suché počasie sa prejavuje znížením OAR v pôdach, niekedy v takom rozsahu, že sa zníži aj kategória radónového rizika (lokalita Teplička 23.05.02 a 09.07.02). Minimálne hodnoty OAR pri nástupe prvých mrazov v jeseni a pri výskyte prízemných mrazov na jar (lokalita N. Huta 21.03.02 a 08.10.02) tiež znižujú kategóriu radónového rizika plochy. Týmto sa potvrdzuje predpoklad z monitorovania predchádzajúcich rokov. Je to dôsledok značného teplotného gradientu medzi ešte (resp. už) nepremrznutou relatívne teplou pôdou a nízkou teplotou ovzdušia, čím dochádza k silnému odsatiu radónu z pôdy do atmosféry. Meranie v týchto podmienkach môže viesť k významným chybám pri stanovení kategórie radónového rizika, hlavne ak ide o „Úradné meranie“ s cieľom vydania posudku pod stavby, podľa požiadaviek zákona a Vyhlášky ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 12/2001 Z. z. O požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany.
Radón vo vodách tiež podlieha sezónnym variačným zmenám,  s maximom objemovej aktivity radónu na konci zimy a minimom v lete. Variácie majú pozvoľnejší sínusoidný priebeh počas roka. Zaujímavý poznatok z monitorovania OAR vo vodách v roku 2002, pri porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, je lokálne minimum radónu vo fáze stúpania sínusoidy (prameň sv. Ondreja – Sivá Brada 10.12.02). 

Okrem uvedených 13 monitorovaných javov znamenajú v posledných rokoch zvýšené nebezpečie aj povodne, ktorým venujeme samostatnú časť.

Povodne 

	Povodne v dnešných časoch spôsobujú omnoho väčšie škody ako v minulosti. Sú úmerné stupňu urbanizácie krajiny. Je veľmi dôležité znižovať riziká spojené s povodňovou hrozbou na najnižšiu možnú mieru. 
	Z uvedeného dôvodu sa problematika protipovodňovej ochrany na Slovensku stáva problémom prvoradej dôležitosti.
	V dôsledku zrážkových anomálií za predchádzajúce roky boli poškodené mnohé cestné komunikácie aktivizáciou, resp. reaktivizáciou svahových deformácií v okrese Čadca (Skalité, Bukov), Dolný Kubín (Žaškov, Kubínska Hoľa, Dolný Kubín), Stará Ľubovňa (Mníšek nad Popradom), Snina (Čukalovce) a ďalšie. 
	Rok 2002 bol charakteristický mimoriadnymi výskytmi povodňových situácií, ktoré spôsobili mimoriadne vysoké materiálne škody. 
	Celkove bolo na Slovensku v roku 2002 povodňami postihnutých 156 obcí a miest. Zaplavených bolo 2978 domov, z toho 560 bolo značne poškodených. Došlo aj k strate na živote jedného obyvateľa. Zaplavené  bolo 8678 ha územia, z toho1234  ha v intravilánoch obcí. K veľkým škodám došlo na komunikáciách, na vodných tokoch, rozvodných sieťach a v poľnohospodárstve.
	Extrémne zrážky postihli aj východné Slovensko. V máji 2002 v blízkosti Chminianskej Novej Vsi (okres Prešov) polhodinová zrážková anomália vyvolala splavenie ornice zo 6-8 hektárov do intravilánu obce s následnými materiálnymi škodami. V tom istom mesiaci zrážková smršť v okolí Petrovej a Cígeľky spôsobila materiálne škody v hodnote cca 7 mil. Sk. 
	Celkové škody spôsobené povodňami a vyvolanými udalosťami za uplynulé obdobie roka 2002 sa uvádzajú v objeme 1,628 miliardy korún.
	Povodniam sa nikdy nebude dať celkom zabrániť. Vhodnými opatreniami je však možné zabrániť vplyvu povodní v dotknutých oblastiach, resp. znížiť následky, ktoré povodne spôsobujú. 
	V rámci programu MŽP SR bolo v r. 2002 zhodnotené povodňové a zosuvné riziko na vybraných územiach v regióne karpatského flyša. Návrh potrebných opatrení náročnosti možno dokumentovať na ohrozených lokalitách v okresoch Čadca, Námestovo, Stará Ľubovňa, Bardejov, Stropkov, Svidník, Medzilaborce a Vranov nad Topľou, kde sa podľa súčasnej situácie na významnejších lokalitách odhadujú nevyhnutné náklady na nápravné opatrenia podľa kvalifikovaného odhadu  vo   výške  125,156 000,- Sk,    z    toho    na    inžinierskogeologický      prieskum  
12,950 000,- Sk a na sanačné práce 112,205.902,- Sk (príloha 4). Celkove sú vo výstupe správy „Zhodnotenie zosuvného a povodňového rizika najzraniteľnejších území flyšového pásma Západných Karpát s návrhom potrebných opatrení na ich elimináciu“ evidované 3 okresy v Žilinskom kraji a 7 okresov v  Prešovskom kraji. Náklady na riešenie situácie predstavujú na všetkých havarijných lokalitách až 312,5 mil. Sk, z toho na inžiniersko-geologický prieskum 24,5 mil. Sk a 288 mil. Sk na sanácie. Skutočné škody spôsobené týmito procesmi sú výrazne vyššie. V podstatnej miere boli eliminované v rámci miestnych a územných opatrení a odstraňovania následkov v postihnutých obciach. 

Záver

	Geologické udalosti a prírodné katastrofy vznikajú v  územiach na to náchylných, ktoré sú už zaznačené v hodnotiacich správach havarijných komisií, ale tiež v  inžinierskogeologických mapách a mapách významných geofaktorov. Pri odstraňovaní následkov negatívnych javov však chýba systematická registrácia predmetných udalostí s  vyhodnotením priebehu následných škôd, finančných nákladov na nápravné opatrenia a skúsenosti pre databázu informačného systému o harazdoch a rizikách, t. j. možného vzniku nepriaznivých geologických udalostí, pravdepodobností, rozsahu, intenzity a možného rizika pre obyvateľstvo ako podkladu pre rizikový manažment.  
	Proces hodnotenia a riadenia v  budúcnosti treba zapracovať do systému bezpečnosti a racionálneho riadenia havárií cez existujúce inštitúty, resp. strešný štátny inštitút na odstraňovanie následkov živelných pohrôm, havárií a iných mimoriadnych situácií. 
	Pravidelné monitorovanie javov komentovaných v tomto materiáli je finančne náročné a podľa tab. č. 5 predstavuje sumu 9 mil. Sk.
Oveľa finančne náročnejšie sú však prípadné preventívne opatrenia, ktorých realizácia by podľa tab. 5 predstavovala sumu  21 284,5 mil. Sk.