Dôvodová  správa

A.	Všeobecná časť

1.	Doterajšia legislatívna úprava

Pravidlá verejného obstarávania sú v Slovenskej republiky uplatňované od roku 1994, kedy vstúpil v platnosť zákon NR SR č. 263/1993 Z. z. o verejnom obstarávaní tovarov, služieb a verejných prác (Zákon o verejnom obstarávaní). Pri tvorbe tohto zákona sa vychádzalo z modelového zákona Komisie pre obchodné právo pri OSN (UNCITRAL). Zákon zabezpečoval uplatňovanie základných princípov verejného obstarávania ako transparentnosti procesu verejného obstarávania, nediskriminácie a zabezpečenia rovnakých podmienok uchádzačov a efektívnosť pri vynakladaní verejných prostriedkov. Úprava jednotlivých foriem verejného obstarávania a ich počet bol prispôsobený podmienkam transformácie trhu Slovenskej republiky. Na základe iniciatívy poslancov Národnej rady Slovenskej republiky bol s účinnosťou od 1. apríla 1994  novelizovaný  zákon NR SR             č. 81/1994 Z. z. v dvoch ustanoveniach, ktorými sa upravovali finančné limity pre použitie cenovej ponuky a priameho zadania. Zákon NR SR č. 120/1996 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon o verejnom obstarávaní možno označiť ako prvý krok k aproximácii pravidiel verejného obstarávania s právom EÚ. V tomto zákone sa tiež premietli viac ako dvojročné skúsenosti z fungovania systému verejného obstarávania v podmienkach trhu v Slovenskej republike. Zákonom NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov prešli kompetencie výkonu štátneho dohľadu nad verejným obstarávaním z ministerstva výstavby a verejných prác Slovenskej republiky na novozriadené krajské úrady.

Prijatie zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov predstavuje významný posun v uplatňovaní pravidiel verejného obstarávania v súlade  so smernicami EÚ pre túto oblasť.   Metódy a postupy verejného obstarávania  začali uplatňovať štátne rozpočtové a štátne príspevkové organizácie, štátne účelové fondy, obce a nimi zriadené organizácie, právnické osoby zriadené zákonom ako verejnoprávne inštitúcie, zdravotnícke poisťovne a právnické osoby, na ktoré má štát alebo obec rozhodujúci vplyv a  ktoré podnikajú v oblastiach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácií. 

Na základe tohto zákona bol zriadený 1. januára 2000 Úrad pre verejné obstarávanie s kompetenciami pre riadenie politiky verejného obstarávania a koncesného obstarávania, riešenie námietok proti postupu obstarávateľa, výkon dohľadu nad verejným obstarávaním a koncesným obstarávaním, vydávanie vestníka, vedenie zoznamu podnikateľov                 a pre prípravu odborne spôsobilých osôb na verejné obstarávanie. V zákone uplatnenými inštitútmi  a to odbornou spôsobilosťou na verejné obstarávanie, námietkami proti postupu obstarávateľa a výkonom dohľadu nad verejným obstarávaním sa sledovalo skvalitnenie procesu verejného obstarávania, odstránenie diskrimačných prvkov, hlavne pri určení predmetu obstarávania a podmienkami vyhlásenej metódy verejného obstarávania.
   
Prijatie tohto zákona zvýšilo v porovnaní s predchádzajúcim obdobím transparentnosť procesu verejného obstarávania tým, že určilo okruh zmlúv, na ktoré sa nebudú aplikovať metódy a postupy verejného obstarávania. Zákon upravil štyri metódy verejného obstarávania, z ktorých verejná súťaž, užšia súťaž a rokovacie konanie so zverejnením sa povinne zverejňuje vo Vestníku verejného obstarávania a v prípade, že ide o nadlimitnú metódu verejného obstarávania aj v zahraničnej periodickej tlači, ktorej odporúčaný zoznam vydáva Úrad pre verejné obstarávanie. Pri týchto metódach verejného obstarávania umožňuje, aby sa do procesu verejného obstarávania zapojil neobmedzený počet uchádzačov alebo záujemcov. Zákonom sa uložila obstarávateľom povinnosť zverejňovať výsledky všetkých metód verejného obstarávania.

V roku 2001 bol zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov novelizovaný zákonom č. 557/2001 Z. z.  Vecným dôvodom pre prijatie tejto právnej normy bolo podriadiť modifikovaným pravidlám aj väčšinu plnení, ktoré boli dovtedy vyňaté z metód a postupov verejného obstarávania. Vzhľadom na signály o niektorých nežiaducich praktikách, na ktoré poukazoval aj Audit súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti,  bolo uložené uznesením vlády Slovenskej republiky č. 694/2000 a uznesením vlády Slovenskej republiky č. 74/2001 zabezpečiť legislatívnu prípravu zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorou sa vytvorí rámec pre verejné obstarávanie pri „podprahovom obstarávaní“ v súlade s dokumentom Audit.  Prvoradým cieľom tejto právnej úpravy bolo prispieť k zvýšenie transparentnosti verejného obstarávania a prispieť aj k naplneniu cieľov Národného programu boja proti korupcii.

 Touto novelou sa určili metódy a postupy verejného obstarávania  pre tovary, služby a práce nízkych hodnôt. Umožnilo sa obstarávateľom, aby zohľadnili v rámci verejného obstarávania regionálny aspekt tým, že o oslovení konkrétneho okruhu uchádzačov rozhoduje sám. Súčasne s vládnym návrhom zákona bol v Národnej rade Slovenskej republiky prerokovávaný návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa menil a dopĺňal zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Týmto návrhom sa sledovalo upresnenie a rozšírenie okruhu obstarávateľov, na ktorých sa majú vzťahovať pravidlá verejného obstarávania. Obstarávateľmi od účinnosti zákona  č. 557/2001 Z. z. t. j. od 1. januára 2002 sú aj Fond národného majetku Slovenskej republiky, Slovenský pozemkový fond, vyššie územné celky (samosprávne kraje) a nimi zriadené organizácie, záujmové združenia s právnou subjektivitou, ktoré vytvoria právnické osoby podliehajúce režimu tohto zákona. Ďalej v prípade právnických osôb podnikajúcich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácii boli zahrnuté aj právnické osoby, ktoré prevádzkujú verejné kanalizácie a čistiarne odpadových vôd a právnické osoby, ktoré podnikajú v odvetviach vodného hospodárstva, dopravy a energií a disponujú osobitnými právami k stavbám, pozemkom alebo právam k nim za účelom výstavby alebo iných opatrení vo verejnom záujme podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov, ako aj ich dcérske spoločnosti.

Ďalšie zmeny sa navrhli v súlade so zámerom zvýšiť transparentnosť verejného obstarávania. Za týmto účelom sa navrhlo ustanoviť povinnosť obstarávateľa umožniť všetkým uchádzačom zúčastniť sa otvárania obálok s ponukami a tiež zverejňovať relevantné údaje o ponukách vo väčšom rozsahu ako tomu bolo doposiaľ. K tomu slúži zasielať zápisnice z otvárania obálok s ponukami všetkým uchádzačom, vo Vestníku verejného obstarávania zverejňovať vylúčených podnikateľov, ktorí v záujme zapísania sa do zoznamu podnikateľov použili falošné alebo neplatné doklady.  Predpokladá sa, že takáto „negatívna reklama“ bude motivovať podnikateľov k riadnemu plneniu zákonných povinností. Pri uplatnení metódy verejného obstarávania rokovacieho konania bez zverejnenia musia obstarávatelia vykonať výber zmluvného partnera  na základe vykonaného prieskumu trhu.

2.	Zhodnotenie súčasného stavu

Zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 557/2001 Z. z. v pomerne veľkej šírke pokrýva subjekty, ktoré sú povinné uplatňovať pri uzatváraní zmlúv metódy a postupy verejného obstarávania. Upravuje štyri metódy verejného obstarávania, z ktorých tri sa povinne zverejňujú a umožňujú sa neobmedzenému počtu uchádzačov vo verejnej súťaži a neobmedzenému počtu záujemcov    vo verejnej súťaži a v rokovacom konaní so zverejnením zapojiť sa do procesu verejného obstarávania. Použitie rokovacieho konania so zverejnením a rokovacieho konania                    bez zverejnenia je podmienené splnením jednej z podmienok, ktoré zákon uvádza v § 47 a 52. Procesná stránka výberu zmluvného partnera je v súťažných metódach upravená tak, že obstarávateľ alebo ním zriadená komisia najprv posudzuje splnenie podmienok účasti vo verejnom obstarávaní t. j., či si uchádzači alebo záujemcovia plnia svoje odvodové povinnosti voči štátu a poisťovniam, či majú príslušné podnikateľské oprávnenie, či ich managment je bezúhonný, a či vôbec sú finančne a ekonomicky a technicky spôsobilí plniť zmluvu, ktorá je     zo strany obstarávateľa ponúkaná. Až následne sú komisiou na vyhodnotenie ponúk, zriadenou obstarávateľom, ponuky posudzované z hľadiska splnenia požiadaviek obstarávateľa na predmet obstarávania. Vyhodnocované sú len ponuky, ktoré tieto požiadavky spĺňajú.

Úrad pre verejné obstarávanie v ročnej správe, ktorú pravidelne predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky v marci, poukázal na niektoré problémy, ktoré súvisia s uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania. Tieto problémy súvisia predovšetkým s tým, že viacerí obstarávatelia v nie dostatočnej miere uplatňujú prvky plánovania, princípy transparentnosti a nediskriminácie, ktoré sú zárukou pre vytvorenie potrebného konkurenčného prostredia, kulminujúceho do efektívneho a hospodárneho výsledku procesu verejného obstarávania.          

Napriek tomu, že sa zvýšil počet vyhlásených súťažných metód verejného obstarávania v roku 2001oproti predchádzajúcemu roku o vyše tisíc, stále je pomerne vysoký počet zmlúv, ktoré sa uzatvárajú na základe rokovacieho konania bez zverejnenia ( roku 2001 to bolo 3060 zmlúv). K tomuto nepriaznivému pomeru prispievajú aj pomerne dlhé lehoty na splnenie podmienok účasti vo verejnom obstarávaní a lehoty na predkladanie ponúk. Skrátenie lehôt na predkladanie ponúk prispeje k samotnému zvýšeniu transparentnosti procesu verejného obstarávania a je možné domnievať sa, že zníži počet zmlúv uzatvorených na základe rokovacieho konania bez zverejnenia.   

Vo viacerých obstarávateľských organizáciách nie sú vytvorené potrebné podmienky           na samotnú aplikáciu zákona tým, že nie sú odovzdávané skúsenosti už z uskutočnených dodávok pre nové obstarávania. To vyúsťuje v konečnom dôsledku do zvýšených nákladov obstarávateľov, pretože aj opakujúce sa a rovnaké plnenia, sú vytvárané vždy ako nové zmluvy s rôznym obsahom. Napriek tomu, že zákon pri vypracovaní súťažných podkladov ukladá obstarávateľovi povinnosť určiť obchodné podmienky dodania predmetu obstarávania, obstarávatelia časť zmlúv ponechávajú na uchádzačov, čím sa stávalo aj v minulosti, že uzatvárali nevýhodné zmluvy.     

Súčasný stav vo verejnom obstarávaní spôsobuje aj skutočnosť, že v systéme právnych predpisov absentujú dôležité zákonné normy ako napríklad systém štátnej pokladnice (zákon o finančnej kontrole ju len síce čiastočne nahrádza ale nie v potrebnej šírke), pravidlá hospodárenia verejnoprávnych organizácií, alebo nástroje, ktoré by umožňovali objektívne stanoviť náklady obstarávanej stavby.  Tiež chýba účinný kontrolný systém procesu verejného obstarávania, ale aj správy majetku. Tým, že obstarávateľské organizácie nie sú pravidelne kontrolované, môžu nedostatky vo svojej činnosti vykonávať dlhšie obdobie. Je potrebné dosiahnuť, aby kontrola alebo audit bola v každej obstarávateľskej organizácii vykonávaná aspoň jedenkrát ročne. Vzhľadom na skutočnosť, že auditom sa vykonáva kontrola hospodárenia organizácie s finančnými prostriedkami vôbec, nie je možné povinnosť vykonávať audit  riešiť zákonom, ktorý stanovuje pravidlá verejného obstarávania.

3. Dôvody pre novú legislatívu

Oblasť verejného obstarávania je oblasťou, ktorá spolu s ďalšími pravidlami pre voľný pohyb tovarov, služieb, pracovných síl a kapitálu vytvára prostredie pre konkurenciu v rámci spoločného vnútorného trhu a spolu s nimi je zárukou vyrovnaného a udržateľného rastu, vysokej zamestnanosti a sociálnej starostlivosti, vyššej životnej úrovne a kvality života ako aj ekonomickej a sociálnej súdržnosti. 

V krajinách EÚ je táto oblasť upravená nasledovnými základnými predpismi a ich novelami:
1.	Smernica 89/665/EEC, upravujúca postup pri koordinácii predpisov upravujúcich proces kontroly schvaľovania zmlúv,
2.	Smernica 92/13/EEC, upravujúca postup pri koordinácii procesu verejného obstarávania a opravných prostriedkov pre subjekty pôsobiace v sektoroch vodného hospodárstva, energie, dopravy a telekomunikácií,
3.	Smernica 92/50/EEC, upravujúca postup pri obstarávaní služieb,
4.	Smernica 93/36/EEC, upravujúca postup pri obstarávaní tovarov, 
5.	Smernica 93/37/EEC, upravujúca postup pri obstarávaní prác, 
6.	Smernica 93/38/EEC, upravujúca postup pri obstarávaní pre subjekty pôsobiace v sektoroch vodného hospodárstva, energie, dopravy a telekomunikácií,
7.	Smernica 98/4/EEC pozmeňujúca Smernicu 93/38/EEC,
8.	Smernica 97/52/EEC pozmeňujúca Smernice 92/50/EEC, 93/36/EEC a 93/37/EEC a
9.	Smernica  2001/78/EEC, ktorá mení a dopĺňa Smernice 93/36/EEC, 93/37/EEC, 92/50/EEC v znení Smernice 97/52/EEC a mení a dopĺňa Smernicu 93/38/EEC v znení Smernice 98/4/EEC. 

Prevzatie smerníc EÚ do legislatívy Slovenskej republiky je jednou z podmienok            pre vstup Slovenskej republiky do EÚ a prispeje k úspešnému začleneniu  do ďalších európskych a svetových hospodárskych štruktúr. Ide napríklad o pristúpenie Slovenskej republiky  k Dohode o vládnom obstarávaní v rámci Svetovej obchodnej organizácie. 

V Pravidelnej správe o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 13. novembra 2001 sa konštatuje, že v oblasti legislatívy vnútorného trhu Slovenská republika dosiahla viditeľný pokrok o. i. v oblasti verejného obstarávania. Vo verejnom obstarávaní sa dosiahol určitý pokrok prijatím nariadenia vlády o podmienkach zverejňovania predbežných oznámení, o metódach verejného obstarávania, o obsahu súťažných podkladov a výsledkoch verejného obstarávania, ktoré nadobudlo účinnosť v januári 2001. 

Čo sa týka celkového hodnotenia verejného obstarávania hodnotiaca správa konštatuje, že Úrad pre verejné obstarávanie vykonáva zverené kompetencie dobre, poukazuje však            na potrebu vykonania niektorých opatrení, ktoré sa týkajú  
•	zaplnenia niekoľkých medzier v legislatíve, ktoré sa okrem iného týkajú ustanovení  na podporu nedostatočne rozvinutých regiónov, ktoré sú zo strany Európskej únie chápané ako diskriminačné a nedostatočného pokrytia podnikov verejných služieb       v súkromnom vlastníctve,
•	skvalitniť existujúci systému námietok a ich preskúmavania, 
•	významu transparentnosti vo verejnom obstarávaní nikdy nie je zbytočne zdôrazňovaný a platí to najmä v súvislosti s uplatňovaním rokovacieho konania bez zverejnenia a
•	potrebu riešiť korupciu a podvody pri zadávaní verejných objednávok.

Z uvedeného dôvodu návrh zákona 
•	ruší výkony ako osobitnú kategóriu a zahŕňa ich pod zmluvy na poskytnutie služieb. Zároveň upravuje nové pravidlá pre metódu súťaž návrhov,
•	určuje sa okruh zmlúv, ktoré sa vyčleňujú z uplatňovania metód a postupov verejného obstarávania v súlade so smernicami EÚ,
•	upravuje definíciu obstarávateľa v súlade s právom EÚ tak, že stanovuje základné znaky, ktoré tieto organizácie a podniky musia spĺňať. Definícia je rozdelená              na obstarávateľov, ktorí sa vo všeobecnosti zaraďujú do verejného sektora                a na obstarávateľov, ktorí podnikajú v sektoroch vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácií a dopĺňajú sa nové právnické osoby alebo fyzické osoby, ktoré môžu pôsobiť na trhu ako prirodzené monopoly. Uvedené delenie je uskutočnené aj z dôvodu, že tieto dve skupiny obstarávateľov majú odlišné finančné limity pre použitie nadlimitných metód verejného obstarávania,
•	upravuje definície uchádzača a záujemcu, ktorí boli pôvodne definovaní cez pojem podnikateľa podľa Obchodného zákonníka, čo bolo vnímané ako diskriminácia voči účastníkom verejného obstarávania z iných krajín,
•	v súlade so smernicami sa definujú verejné zmluvy uzatvárané obstarávateľmi, ktorá umožňuje presnejšiu interpretáciu zmlúv, ktorá podliehajú režimu zákona,
•	presnejšie a v súlade so smernicami sa určujú pravidlá zamedzujúce obchádzanie zákona v dôsledku rozdelenia zmluvy alebo predmetu obstarávania, pravidlá pre určenie predpokladanej ceny predmetu obstarávania, na ktorý sa bude uzatvárať zmluva a zároveň sa stanovujú pravidlá pre zmluvy, ktoré môžu byť vyčlenené z uplatňovania nadlimitných metód verejného obstarávania,
•	určuje podmienky účasti vo verejnom obstarávaní (§ 24) v súlade so smernicami spoločenstva a rozširuje ich aj dôvody, na základe ktorých môže byť uchádzač alebo záujemca vylúčený z metódy verejného obstarávanie ako napríklad, že poskytol úmyselne nepravdivé údaje alebo informácie, alebo sa dopustil vážneho profesionálneho pochybenia, ktoré vie obstarávateľmi dôkazmi preukázať
•	upravujú sa definície pre užšiu súťaž a rokovacie konanie tak, aby zároveň určovali postup obstarávateľa v týchto metódach verejného obstarávania,  stanovujú sa jasnejšie pravidlá pre skracovanie lehôt na predkladanie ponúk v súlade so smernicami EÚ,    
•	upravuje v súlade so smernicami väčšiu variabilnosť pre uplatňovanie metód a postupov pre obstarávateľov podnikajúcich v sektoroch vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácií,
•	reaguje aj na problémy pri uplatňovaní podprahového obstarávania s nižšou cenou tým, že stanovuje pravidlo pre dosiahnutie najlepšej hodnoty za vynaložené finančné prostriedky.

4.	Ekonomické dopady

Predkladaný návrh zákona rieši otázku nových kompetencií Úradu pre verejné obstarávanie v oblasti riešenia možných sporov vzniknutých v rámci súťaží financovaných z prostriedkov predvstupovej pomoci. Vzhľadom na skutočnosť, že pôjde o činnosť, ktoré doteraz neboli úradom vykonávané, je potrebné v štátnom rozpočte počítať so zvýšenými nákladmi na vytvorenie 6 až 10 nových zamestnaneckých miest v štátnej službe. Náklady sa nebudú dotýkať len platov, odvodov a bežných výdavkov pre týchto zamestnancov, ale aj ich technického a priestorového vybavenia. Náklady na týchto zamestnancov bude podrobnejšie určený v osobitnom materiáli, ktorý bude predložený na rokovanie vlády Slovenskej republiky podpredsedníčkou vlády Slovenskej republiky pre európsku integráciu.

5. Ekonomické prínosy

Z výsledkov štatistického zisťovania o použitých metódach verejného obstarávania za rok 2000 vyplýva, že uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania prináša úsporu výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 7,21 % z predpokladaných nákladov, na úrovni obcí až 8,52 %. Je možné očakávať, že zvýšením transparentnosti procesu verejného obstarávania a odstránením diskriminácie sa skvalitní proces verejného obstarávania sa táto úspora ešte zvýši. Úsporu vo výške viac ako 10 % z predpokladaných nákladov uvádzajú aj členské krajiny EÚ.

6.	Súlad s inými predpismi

Navrhované znenie zákona je v súlade s Čl. 35 a Čl. 55 Ústavy Slovenskej republiky a ďalšími zákonmi. Zákony, ktorých ustanovenia sú týmto zákonom dotknuté, sú uvedené v návrhu tohto zákona.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ právneho predpisu:

Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu právneho predpisu:

Zákon č. ........ , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných zákonom č. 557/2001 Z. z.

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 

-	oblasť verejného obstarávania je výslovne uvedená v Kapitole č. II, čl. 68 Európskej dohody o pridružení,
  
-	Biela kniha, kapitola č. 12,

-	potreba ďalšej aproximácie legislatívy verejného obstarávania vyplýva aj z Národného programu pre prijatie acquis communautaire (v rámci kapitoly č. 1 – slobodný pohyb tovaru, kam oblasť verejného obstarávania patrí), negociačných rokovaní v rámci danej kapitoly, Partnerstva pre vstup,

-	potreba ďalšej aproximácie legislatívy verejného obstarávania vyplýva tiež  pre Slovenskú republiku aj z Rozhodnutia Rady 2002/93/ES z 28. januára 2002 o princípoch, prioritách, strednodobých cieľoch a podmienkach obsiahnutých v Partnerstve pre vstup.  

4. Problematika návrhu právneho predpisu:  c) je upravená v práve Európskej únie

Základné smernice upravujúce oblasť verejného obstarávania:

•	Smernica Rady 93/36/EHS zo 14. júna 1993, ktorou sa koordinujú postupy na udeľovanie verejných objednávok na tovary (Smernica pre verejné tovary),

•	Smernica Rady 93/37/EHS zo 14. júna 1993 o koordinácii postupov na udeľovanie verejných objednávok na verejné práce (Smernica pre verejné práce),

•	Smernica Rady 92/50/EHS z 18. júna 1992 týkajúca sa koordinácie postupov na udeľovanie verejných objednávok na služby (Smernica pre verejné služby),

•	Smernica Rady 93/38/EHS zo 14. júna 1993, ktorou sa koordinujú postupy verejného obstarávania subjektami pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácií (Smernica pre verejnoprospešné podniky),

•	Smernica Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, nariadení a administratívnych ustanovení vzťahujúcich sa na používanie overovacieho konania pri udeľovaní verejných objednávok na tovary a verejné práce (Smernica pre verejné opravné prostriedky),

•	Smernica Rady 92/13/EHS z 25. februára 1992, ktorou sa koordinujú zákony, nariadenia a administratívne ustanovenia vzťahujúce sa na aplikáciu pravidiel Spoločenstva na postupy verejného obstarávania subjektami pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a telekomunikácií (Smernica pre opravné prostriedky verejnoprospešných podnikov),

•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/52/ES z 13. októbra 1997 pozmeňujúca Smernice 92/50/EHS, 93/36/EHS a 93/37/EHS týkajúce sa koordinácie postupov pre schvaľovanie zmlúv o verejných službách, zmlúv o verejných dodávkach a zmlúv o verejných prácach v uvedenom poradí,

•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/4/ES zo 16. februára 1998 pozmeňujúca Smernicu 93/38/EHS koordinujúca postupy obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodohospodárskych, energetických, dopravných a telekomunikačných odvetviach. 

•	Smernica Komisie 2001/78/ES z 13. septembra 2001 o zmene a doplnení Prílohy IV k Smernici Rady 93/36/EHS, Príloh IV, V a VI k Smernici Rady 93/37/EHS, Príloh III a IV k Smernici Rady 92/50/EHS, v znení zmenenom Smernicou 97/52/ES, a Príloh XII až XV, XVII a XVIII k Smernici Rady 93/38/EHS, v znení zmenenom a doplnenom Smernicou 98/4/ES (Smernica o používaní štandardných formulárov pri uverejňovaní oznámení o verejných zmluvách).

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

a)	čiastočná

6. Gestor (spolupracujúce rezorty):

Gestorom návrhu právneho predpisu je Úrad pre verejné obstarávanie.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti, napr. konzultácie a pod.):

- predvstupový poradca p. Stefano Cacciamani v rámci twinningového projektu                       č. SR99/IB/FI/04.

 

B.	Osobitná časť  

K bodom 1 a 2
Navrhovaným znením sa presnejšie určuje predmet úpravy zákona, ktorým sú metódy a postupy verejného obstarávania, ktoré je obstarávateľ povinný aplikovať a  vedú k uzatvoreniu záväzkového vzťahu. Zmluvy na dodanie tovaru, uskutočnenie prác a poskytnutie služieb, ktoré sú výsledkom tohto procesu sa navrhuje pre účely tohto zákona označiť ako verejné zmluvy, nakoľko ide o vymedzenú skupinu zmluvných vzťahov, ktoré sú obstarávateľom financované z verejných prostriedkov alebo  uzatvárané vo verejnom záujme. 
Rozlíšenie  týchto zmlúv  je  potrebné najmä v prípade, ak obstarávateľ v záväzkovom vzťahu vystupuje ako dodávateľ a druhá zmluvná strana nie je obstarávateľom podľa tohto zákona. Takáto zmluva nebude mať charakter verejnej zmluvy. Zároveň sa vytvorí lepší predpoklad pre interpretáciu, aplikáciu a správne chápanie zákonnej úpravy.  

K bodu 3
Navrhovanou úpravou sa odstraňuje  kategória výkonov, vzhľadom na to, že sa nejedná o osobitnú kategóriu predmetu obstarávania (tovary, práce, služby), ale o osobitné postupy   pri uzatváraní zmlúv na poskytovanie služieb. Novou formuláciou sa týmto odstraňuje  terminologická nepresnosť  v doterajšom texte zákona a zosúlaďuje sa so Smernicou EÚ              č. 92/50/EHS. 
Účelom navrhovanej úpravy v odseku 3 je zosúladenie rozsahu zmlúv vyňatých z uplatňovania metód a postupov vo verejnom obstarávaní so smernicami EÚ a reagovať       na zmeny v právnych predpisov prijatých po prijatí zákona. Z tohto dôvodu sa napríklad  vypustili z doterajšieho znenia zákona zmluvy na dodanie tovarov, zhotovenie prác, poskytovanie služieb súvisiacich so správou a prevádzkou majetku vo vlastníctve Slovenskej republiky v zahraničí vykonávanou zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky, zmluvy, ktorých predmetom je nadobúdanie knižničných fondov, zmluvy, ktoré sa uzatvárajú počas brannej pohotovosti štátu. 
Čo sa týka zosúladenia ustanovení tohto odseku s  právnymi predpismi, ktoré boli prijaté       po schválení zákona, vyňatie napríklad  zmlúv súvisiacich s utajovanými skutočnosťami, sa dáva do súladu so zákonom  o utajovaných skutočnostiach. Pôvodné znenie tohto ustanovenia tým, že stanovovalo väčší okruh výnimiek, ako uvádzajú smernice EÚ, bolo považované               za diskriminačné.  

K bodu 4
Pôvodná definícia obstarávateľa  sa interpretovala  ako taxatívne vymedzenie okruhu subjektov, čo viedlo nielen  k rôznemu výkladu, ale aj  neúplnému výpočtu subjektov povinných aplikovať zákon o verejnom obstarávaní. Takéto chápanie pojmu obstarávateľ umožňovalo viacerým subjektom domnievať sa, že ich zákon nezahrňuje  a mohli sa jeho povinnému uplatňovaniu vyhnúť. Je vo verejnom záujme, aby zákon o verejnom obstarávaní uplatňoval každý subjekt, ktorý používa verejné financie alebo uzatvára zmluvy vo verejnom záujme (verejné činnosti, verejné stavby).
Definícia obstarávateľa je navrhovaná čo najvšeobecnejšie, pomocou pojmov verejné právo a verejný záujem, aj napriek tomu, že tieto pojmy nie sú v platnom právnom poriadku Slovenskej republiky, ale ani v právnych poriadkoch iných štátov definované a vymedzené tak, aby mohli byť všeobecne akceptované.  Pojem „verejný záujem“  používa Ústava Slovenskej republiky aj iné zákony.
V odseku 1 definícia zahŕňa štátne, regionálne a miestne organizácie  a organizácie v pôsobnosti verejného práva. Ide o také vymedzenie pojmu, ktorý zahŕňa všetkých obstarávateľov z verejného sektora (klasického sektora, ako ho určujú Smernice EÚ 93/36/EHS, 93/37/EHS a 92/50/EHS  - sekundárne právo EÚ pre oblasť verejného obstarávania). 
Kontext štátu, regionálnej a miestnej samosprávy sa neobmedzuje len na administratívu ako takú, ale zahŕňa aj úrady a organizácie, ktoré aj keď nie sú formálne časťou tradičnej administratívnej štruktúry, nemajú vlastnú právnu subjektivitu a vykonávajú úlohy, ktoré sú bežne povinnosťou štátu alebo samosprávy, ktoré úplne zastupujú rôznymi spôsobmi. Podľa výkladu tohto článku vydaným Európskym súdnym dvorom v prípade „Beentjes versuz  Holandský štát“ definícia štátu musí byť chápaná logicky. Musí zahŕňať inštitúcie, ktoré aj keď sú formálne oddelené od obstarávateľov, v skutočnosti na nich úplne závisia a plnia v ich mene úlohy. V tomto prípade súd rozhodol, že inštitúcia, ktorej zloženie a štruktúra sú dané zákonom a ktorej členovia sú menovaní úradmi, ktorých kompetencie sú garantované štátom a ktorá financuje zmluvy o verejných prácach, ktoré je jej  úlohou prijať, musí byť považovaná za spadajúcu pod pojem štát, aj keď formálne netvorí časť štátnej administratívy. Tento princíp by mal byť použitý pre všetkých ďalších obstarávateľov, uvedených v smerniciach, teda by to malo byť chápané ako zahrnutie akýchkoľvek organizácií  (inštitúcií), ktoré sa vytvorili na základe zákona, nariadenia alebo administratívneho aktu. Do tejto kategórie  spadajú štátne rozpočtové organizácie, štátne účelové fondy, vyššie územné celky, miestna samospráva, rozpočtové organizácie vyšších územných celkov alebo rozpočtové organizácie miestnej samosprávy. 
Do kategórie obstarávateľov uvedených pod písmenom a) patria napríklad Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky, Kancelária prezidenta republiky Slovenskej republiky, Ústavný súd Slovenskej republiky, Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky, Generálna prokuratúra Slovenskej republiky, a sústava ústredných orgánov štátnej správy a miestnej štátnej správy, sústava súdnych orgánov   a orgánov prokuratúry, účelové fondy.  
Do kategórie obstarávateľov uvedených pod písmenom b)  patria napríklad orgány vyšších územných celkov, miest a obcí. 
Do kategórie obstarávateľov uvedených pod písmenom c) patria napríklad  organizácie zriadené obstarávateľmi  zahrnutých pod písmenom a) a b), zriadené zákonom alebo na základe zákona,  ako príspevkové organizácie, verejnoprávne organizácie, zdravotné poisťovne,  Fond národného majetku Slovenskej republiky, Slovenský pozemkový fond. Do tejto kategórie obstarávateľov spadajú aj organizácie, ktoré boli zriadené alebo založené  obstarávateľmi vyššie uvedenými.    
Záujmové združenie môže byť iba právnická osoba,  ktorú vytvorili jedna alebo viacero organizácií uvedených v písmene a) až c). Platí  to aj  pre  prípad združenia, v ktorom je aspoň jeden z obstarávateľov.
V odseku 2  sa popisuje  pravidlo pre organizácie riadené  verejným právom  rovnako ako smernice EÚ na základe troch kumulatívnych kritérií. Týmto sa vytvára predpoklad pre interpretáciu, aby sa zákon vzťahoval na každú organizáciu zriadenú alebo založenú vo verejnom záujme, ktorej prevádzkové rozhodnutia a činnosť je alebo môže byť ovplyvnená obstarávateľom ako dôsledok vzájomných vzťahov v duchu jednej alebo viacerých podmienok, ktoré vytvárajú tretie kritérium. 
K bodu 5 
Novonavrhovaným ustanovením sa definuje okruh obstarávateľov  pôsobiacich v oblasti vodného hospodárstva, energetiky a dopravy o podnikateľov, ktorí sú povinní aplikovať zákon, ale iba pri splnení podmienok uvedených v tomto ustanovení, na rozdiel od verejných obstarávateľov (klasický sektor), na ktorých sa zákon vzťahuje vždy. Týmto ustanovením sa jednoznačne a vyčerpávajúco vymedzuje skupina obstarávateľov, tzv. prirodzených monopolov, tak ako to rozpracovávajú smernice EÚ, ktoré rozlišujú obstarávateľov                vo verejnom (klasickom) sektore a sektore prirodzených monopolov. 
Medzi obstarávateľov sa zaraďujú aj subjekty, ktoré disponujú osobitným právom alebo výlučným právom, ktoré pochádza z oprávnení pridelených zákonom alebo individuálnym správnym aktom vydaným príslušným orgánom, ktorých výsledkom je obmedzenie výkonu činností uvedených v odseku 2, alebo podstatným spôsobom ovplyvňujú  schopnosť vykonávať takéto činnosti inými subjektami. Napríklad  pôjde o prípad, kde v dôsledku tohto výlučného práva bude môcť byť obmedzené vlastnícke právo k pozemkom čiastočne alebo úplne tým, že  na týchto pozemkoch môžu byť umiestnené siete alebo zariadenia s nimi súvisiace na pozemku, pod pozemkom alebo nad pozemkom.  Obdobne to platí aj v prípade budovanie sietí na, pod,  alebo nad diaľnicou. 
Za obstarávateľa sa bude považovať aj subjekt, ktorý vyrába pitnú vodu, elektrickú energiu, plyn alebo teplo, ale ho dodáva do siete, ktorá je prevádzkovaná subjektom využívajúcim osobitné alebo výlučné práva. 
Súčasne sú upravené aj výnimky pre podniky, ktoré síce vykonávajú aj činnosti uvedené v odseku 2,  v oblasti výroby pitnej vody, elektrickej energie, plynu alebo tepla, ale táto výroba je nevyhnutným dôsledkom iných činností, ako sú  uvedené v odseku 2. 
Obdobne do kategórie týchto obstarávateľov, nie je možné zahrnúť podnikateľské subjekty v oblasti poskytovania autobusovej dopravy, ak ich vykonávajú  paralelne a za rovnakých podmienok, ako verejní prepravcovia. 

K bodom 6 a 7
Navrhovanou úpravou sa spĺňa požiadavka Európskej komisie tým, že doterajšia definícia  uchádzača a záujemcu bola definovaná v nadväznosti na Obchodný zákonník a zákon o rozpočtových pravidlách a nezaručovala rovnoprávne postavenie zahraničných osôb s domácimi podnikateľmi alebo osobami poskytujúcimi služby, ako napríklad autorizovaný architekti, stavební inžinieri, geodeti, komerční právnici. 

K bodu 8
Cieľom navrhovanej úpravy nie je zavádzať iné typy zmlúv, ako sú uvedené v Obchodnom zákonníku.  Snahou je odlíšiť charakter verejnej zmluvy na dodanie tovarov, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb, na ktorých uzatváranie sa používajú postupy podľa tohto zákona   od zmlúv, kde sa tieto postupy neaplikujú.  Súčasne sa jednoznačne vyjadrilo, že sa jedná o uzavieranie zmlúv písomnou formou, ktoré majú finančné plnenie. Do zmlúv na dodanie tovaru sa zahrnuli aj leasingové zmluvy, nákup tovaru na splátky alebo prenájom tovaru. 
V súlade s európskym právom sa upravuje definícia rámcovej zmluvy, v ktorej sa určujú  zmluvné strany,  podmienky o cene, prípadne o predpokladanom množstve, ak je známe, a pravidlá pre  uzatváranie čiastkových zmlúv, ktoré sa majú uzatvoriť  počas jej platnosti. 
 
K bodu 9 
Doterajšie znenie - pojem výkony sa zrušil a definuje sa nová metóda verejného obstarávania, ktorá umožňuje obstarávateľovi  získať návrhy  v rámci samostatného postupu alebo v rámci postupu vedúceho k uzavretiu zmluvy, najmä v prípadoch  náročných činností, akými sú spracovanie územnoplánovacích dokumentácií, architektonických návrhov alebo softwarových riešení, ktoré majú charakter duševnej činnosti a môžu byť spojené s autorskými právami.  

K bodu 10
Navrhovaným ustanovením sa medzi doterajšie metódy verejného obstarávania zaraďuje nová metóda súťaž návrhov, ktorý znamená osobitný postup bez uzavretia zmluvy alebo časť postupu, ktorý vedie k uzavretiu zmluvy.  
Ustanovením sa ďalej upravuje základné pravidlo pre používanie jednotlivých metód           pre obstarávateľov v klasickom sektore a v sektore prirodzených monopolov. Odlišne sa upravuje možnosť pre prirodzené monopoly použiť rokovacie konanie so zverejnením         bez splnenia podmienky. 

K bodom 11 a 12
Úprava ustanovenia je nevyhnutná v dôsledku novozavedenej úpravy súťaže návrhov, ktoré súčasné znenie zákona označuje ako výkony. Finančné limity pre účely rozhodovania, či bude obstarávateľ organizovať nadlimitnú metódu  alebo podlimitnú metódu a pravidlá postupu pri  súťaži návrhov sa navrhuje  upraviť  v samostatnej hlave zákona.

K bodu 13 
Doterajším znením  zákona  sa do predpokladanej ceny predmetu obstarávania zahŕňalo aj prípadné plnenie obstarávateľa. Navrhovanou úpravou sa táto časť vypustila, pretože obstarávateľ  na  získanie predmetu obstarávania  uzatvára zmluvy s finančným plnením,     do ktorého nie je možné zahrnúť aj jeho vlastné plnenie. Pravidlo pre stanovenie predpokladanej ceny sa dáva do súladu so smernicami  EÚ. 

K bodu 14
Navrhovaným ustanovením sa vytvára predpoklad pre  obmedzenie situácii, v ktorých sa obchádza  uplatňovanie  metód a postupov upravených zákonom, tým že sa zakazuje rozdeľovať  predmet obstarávania. Zákon stanovuje finančné limity a  taktiež  pravidlá        pre výpočet  predpokladanej ceny predmetu obstarávania. 

K bodu 15
Navrhovanou úpravou  sa medzi pravidlá pre výpočet predpokladanej ceny tovaru zahrnuli aj leasingové zmluvy, nájomné zmluvy a zmluvy o kúpe tovarov na splátky. Princípy               pre stanovenie predpokladanej ceny sú vztiahnuté k dĺžke trvania zmluvy, ktorá má byť uzavretá.  Týka sa to aj zmlúv, ktoré sa majú uzavrieť na dobu neurčitú s možnosťou výpovede alebo zmlúv s možnosťou ich predĺženia. 

K bodu 16
Navrhuje sa doplniť ustanovenie, ktoré určuje princíp pre stanovenie predpokladanej ceny návrhu, ktorej súčasťou v prípade uzatvorenia zmluvy, sú okrem samotnej služby  aj odmeny a ceny za návrhy udelené. V opačnom prípade, ak  súťaž návrhov nevedie k uzavretiu zmluvy, predpokladanú cenu  tvoria odmeny a ceny, ktoré budú udelené.   

K bodu 17 
Vzhľadom na úpravu  pojmu obstarávateľ bolo potrebné upraviť aj finančné limity, ako vyjadrenie  predpokladaných cien tovarov,  pre použitie nadlimitných metód verejného obstarávania  podľa typu  obstarávateľa,  tak ako sú stanovené smernicami EÚ. 

K bodu 18
Vzhľadom na úpravu  pojmu obstarávateľ bolo potrebné upraviť aj finančné limity, ako vyjadrenie predpokladaných cien služieb pre použitie nadlimitných metód verejného obstarávania  podľa typu  obstarávateľa,  tak ako sú stanovené smernicami EÚ.  Súčasne sa upravujú pravidlá pre  uzatváranie zmlúv na vyňaté časti.  
Z terajšieho znenia zákona sa navrhuje  vypustiť ustanovenie pre určenie  predpokladanej ceny a odmeny za výkony, ktoré je osobitne upravené  v príslušnom ustanovení, ktoré určuje postup pri súťaži návrhov.  

K bodu 19
Navrhovaným znením sa upravuje   možnosť vyňať jednu alebo niekoľko častí z celkového predmetu obstarávania – prác. Zároveň sa stanovujú pravidlá  pre  uzatváranie zmlúv            na vyňaté časti v súlade so smernicami EÚ. 

K bodu 20
Navrhovaným ustanovením sa určuje spôsob zverejňovania  metód verejného obstarávania samostatne pre klasický sektor a samostatne pre prirodzené monopoly. V porovnaní s terajším znením zákona  sa pre prirodzené monopoly uvádza možnosť začatia verejného obstarávania zverejnením predbežného oznámenia, ktoré nahrádza oznámenie o vyhlásení užšej súťaže alebo  rokovacieho konania so zverejnením.   

K bodu 21
Pre zachovanie princípu  rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi alebo záujemcami sa navrhuje vypustiť možnosť obstarávateľa doručiť oznámenie  o vyhlásení verejného obstarávania vybratým uchádzačom alebo  záujemcom, ktorých predmet podnikania pozná. 

K bodu 22
Vzhľadom k tomu, že zmenou zákona sa navrhuje vypustiť prílohu č. 2, ktorá určuje obsah predbežného oznámenia a obsah oznámenia o vyhlásení príslušnej metódy verejného obstarávania,  navrhuje sa splnomocňovacie ustanovenie k vydaniu všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým bude podrobne upravený obsah oznámení v súlade s novou Smernicou  Komisie 2001/78/ES z 13. septembra 2001 – o používaní štandardných formulárov pri zverejňovaní oznámení o verejných zmluvách. 

K bodu 23
Novým znení sa upravuje postup  len pre prirodzené monopoly. Tieto subjekty môžu využiť predbežné oznámenie na skrátenie postupu pri výbere zmluvného partnera tým, že  nezverejňujú už oznámenie o vyhlásení užšej súťaže alebo rokovacieho konania                     so zverejnením.  V jednom oznámení môžu byť osobitne uvedené  údaje o jednotlivých  predmetoch obstarávania, na ktoré budú uzatvárané zmluvy. Ďalej postupujú v súlade s vybratou metódou verejného obstarávania. Obsah predbežného oznámenia bude upravený všeobecne záväzným právnym predpisom. 

K bodu 24
Súčasne platné znenie ustanovenia sa  preformulovalo a doplnilo v súlade  so smernicami EÚ.  Touto úpravou sa sleduje  zrovnoprávnenie postavenia zahraničných osôb uchádzajúcich sa o účasť vo verejnom obstarávaní s domácimi podnikateľskými subjektami.  Do podmienok účasti  vo verejnom obstarávaní, ktoré  musí uchádzač alebo záujemca spĺňať sa doplnili podmienky, že uchádzač alebo záujemca  sa nenachádza   v  súdnom konaní obdobnom konkurzu, likvidácii alebo vyrovnania sa s veriteľmi podľa predpisov platných v krajine jeho sídla, nemá pozastavenú podnikateľskú činnosť alebo sa nenachádza v obdobnej situácii podľa predpisov platných v krajine jeho sídla. Novou podmienkou je aj, že sa nedopustil  hrubého profesionálneho pochybenia pri vykonávaní svojich činností, ktoré ale obstarávateľ musí preukázateľne dokázať, aby mohol tohto  uchádzača alebo záujemcu vylúčiť z verejného obstarávania. 
V nadväznosti na podmienky, ktoré musí uchádzač alebo záujemca  vo verejnom obstarávaní spĺňať sa navrhuje upraviť aj predkladanie dokladov, ktorými požadované skutočnosti preukazuje. 

K bodom 25 a 26 
Navrhovanou zmenou sa vypúšťa ustanovenie, ktorého obsahom  bolo vylúčenie uchádzača alebo záujemcu z verejného obstarávania v prípade, ak nesplnil podmienky účasti alebo obstarávateľ zistil, že predložené doklady sú  neplatné. Je to z toho dôvodu, že  sa navrhuje nové ustanovenie, ktoré komplexnejšie rieši možnosti vylúčenia uchádzača alebo záujemcu z procesu verejného obstarávania, ak nesplnil  nielen morálne  predpoklady, ale aj  podmienky, ktorými preukazuje finančné, ekonomické postavenie alebo technickú spôsobilosť na dodanie predmetu obstarávania, alebo obstarávateľovi poskytol skreslené alebo nepravdivé informácie.  

K bodu 27
Navrhovanou zmenou sa stanovujú pravidlá pre vyhodnotenie ponúk, pričom obstarávateľ môže postupovať  dvomi spôsobmi. V prvom prípade, ak určí len jedno kritérium, je ním vždy len najnižšia cena. 
Druhou možnosťou je  určenie  viacerých kritérií na hodnotenie ponúk. V tomto prípade musí obstarávateľ  stanoviť aj pravidlá ich uplatnenia tak, aby  vybral  ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku. V prípade, ak obstarávateľ stanoví na hodnotenie ponúk viacej kritérií,  tieto kritériá musia  tvoriť súčasť zmluvy. 

K bodu 28 
Ustanovenie, ktoré obsahuje pravidlá vyhodnotenia ponúk sa  navrhuje doplniť novým pravidlom, ktorým sa zakazuje  použiť ako kritérium na vyhodnotenie ponúk  dĺžku záruky, nakoľko si ju musí stanoviť obstarávateľ ako zmluvnú podmienku a dodržať ju musia všetci uchádzači.  Dĺžka záruky, ako kritérium na hodnotenie ponúk,  bola zneužívaná  uchádzačmi tým, že stanovovali neúmerne dlhú dobu, avšak náklady z nej vyplývajúce neboli premietnuté do ceny predmetu obstarávania. 

K bodu 29
Táto úprava je nevyhnutná z dôvodu vypustenia jednej z  podmienok zrušenia vyhlásenej metódy verejného obstarávania, ktoré zákon taxatívne vymenováva.  

K bodu 30
Zo súčasného znenia tohto odseku sa navrhuje vypustiť časť, ktorej obsahom je, že uchádzač požiada o súťažné podklady. Vzhľadom na postupy, ktoré upravuje užšia súťaž alebo rokovacie konanie so zverejnením je možné súťažné podklady poskytnúť súčasne s výzvou   na predloženie ponúk a záujemca nemusí v tomto prípade o ne žiadať. 

K bodom 31 a 32
Navrhovanou zmenou sa vypúšťa možnosť pre obstarávateľa splnomocniť inú právnickú osobu alebo fyzickú osobu na vypracovanie, poskytovanie alebo vysvetľovanie súťažných podkladov. Na poskytovanie týchto činností, ktoré sú z pohľadu zákona o verejnom obstarávaní služby, ak ich nevykonáva fyzická osoba v pracovnom pomere alebo inom obdobnom pracovnom vzťahu k obstarávateľovi, sa aplikujú metódy a postupy verejného obstarávania.

K bodu 33
Navrhovaná úprava nadväzuje na úpravu uvedenú  v bode 31.

K bodu 34
Navrhovaná úprava nadväzuje na úpravu, ktorá jednoznačne stanovuje obstarávateľovi, že poskytne súťažné podklady každému uchádzačovi, ak sú splnené podmienky ustanovené týmto zákonom. Tieto podmienky sú upravené priamo pri postupoch v jednotlivých metódach verejného obstarávania.    

K bodom 35 a 36
Cieľom navrhovaných úprav je rozlíšiť pravidlá oznamovania výsledku verejného obstarávania  a etapy prijatia zmluvy, čo sa zosúlaďuje so smernicami EÚ. 

K bodu 37
Vzhľadom k tomu, že zmenou zákona sa navrhuje vypustiť prílohu č. 3, ktorá určuje obsah  oznámenia o výsledku príslušnej metódy verejného obstarávania, navrhuje sa splnomocňovacie ustanovenie k vydaniu všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým bude podrobne upravený obsah oznámení v súlade s novou Smernicou  Komisie 2001/78/ES z 13. septembra 2001 – o používaní štandardných formulárov pri zverejňovaní oznámení o verejných zmluvách. 

K bodu 38
Navrhovanou úpravou sa samostatne rieši prijatie zmluvy, ktoré bolo  v terajšom znení zákona  upravené   spolu  s oznamovaním  výsledku  vyhodnotenia ponúk. Bolo potrebné oddeliť  oznámenie o poradí úspešnosti ponúk,  vytvorenie priestoru pre podávanie námietok a prijatie  zmluvy.    

K bodu 39
Obstarávateľ  nie je zaviazaný  uzavrieť zmluvu, napriek tomu, že vyhlásil verejné obstarávanie. Preto sa navrhuje vypustenie  ustanovenia, ktoré umožňovalo obstarávateľovi zrušiť vyhlásenú metódu verejného obstarávania v prípade, ak si stanovil podmienku, ktorej splnenie ho oprávňovalo neprijať ani jednu z predložených ponúk. 

K bodu 40
Doterajšie znenie ustanovenia umožňovalo obstarávateľovi vo verejnej súťaži skrátiť lehotu na predkladanie ponúk v prípade, ak zverejnil predbežné oznámenie a predmetom obstarávania boli práce alebo služby. Nemohol tak urobiť v prípade  obstarávania tovarov.  Navrhovanou  úpravou sa umožňuje  skrátiť lehotu na predkladanie ponúk aj v prípade obstarávania tovarov. 

K bodu 41
Obstarávateľ  podľa súčasne platného znenia zákona má poskytnúť súťažné podklady do šiestich dní odo dňa prijatia žiadosti uchádzača, najneskôr však šesť dní pred uplynutím lehoty na predkladanie ponúk. V praxi to znamenalo, že uchádzač,  ak chcel obdržať súťažné podklady musel o ne požiadať najneskôr  12 dní pred uplynutím lehoty na predkladanie ponúk. Navrhované znenie vychádza z úpravy uvedenej zo smerníc EÚ upravujúcich verejné obstarávanie. 

K bodu 42
Vzhľadom na úpravu  možnosti vylúčenia uchádzača alebo záujemcu  z procesu verejného obstarávania pre nesplnenie podmienok účasti vo verejnom obstarávaní, ktorá sa rieši  novým ustanovením, bolo potrebné ju z tohto ustanovenia vypustiť. 

K bodu 43
Navrhovaným znením  sa výstižnejšie definuje  metóda verejného obstarávania – užšia súťaž., pričom je uvedené pravidlo, že ponuku môže  predložiť len uchádzač, ktorý bol obstarávateľom vyzvaný na predloženie ponuky. Definícia užšej súťaže sa zosúlaďuje so smernicami EÚ. 

K bodu 44
Doterajšie znenie ustanovenia umožňovalo obstarávateľovi v užšej súťaži skrátiť lehotu na predkladanie ponúk v prípade, ak  zverejnil predbežné oznámenie a predmetom obstarávania boli práce alebo služby. Nemohol tak urobiť v prípade  obstarávania tovarov.  Navrhovaným  úpravou sa umožňuje  skrátiť lehotu na predkladanie ponúk aj v prípade obstarávania tovarov. 

K bodu 45
V  prípade   použitia  užšej súťaže sa doplnením  nového   odseku  umožňuje  obstarávateľovi použiť tzv.  skrátenú lehotu na predkladanie ponúk v prípade, ak   sa nachádza v odôvodnenej časovej tiesni a nemôže  použiť lehotu na predkladanie ponúk, ktorú upravuje terajšie znenie zákona. Z toho vyplýva, že obstarávateľ  môže v týchto naliehavých  prípadoch skrátiť lehotu na predkladanie ponúk minimálne na 10 dní. Obstarávateľ pri  užšej súťaži môže použiť  tri minimálne  lehoty na predkladanie ponúk,  v závislosti od spôsobu zverejnenia oznámenia o vyhlásení metódy verejného obstarávania a okolností, v ktorých sa nachádza.
V prípade použitia skrátených lehôt (naliehavé okolnosti) je upravená aj lehota na poskytnutie vysvetlenia súťažných podkladov. 

K bodu 46
Navrhované znenie, ktorého obsahom je jedna z podmienok pre použitie rokovacieho konania so zverejnením,  sa dáva do súladu so znením smerníc EÚ. 

K bodu 47
Úprava ustanovenia je nevyhnutná v dôsledku novozavedenej úpravy súťaže návrhov, ktoré súčasné znenie zákona označuje ako výkony.  Pravidlá postupu pri  súťaži návrhov sa navrhuje  upraviť   v samostatnej hlave zákona.

K bodu 48
Navrhovaným znením  sa výstižnejšie definuje  metóda verejného obstarávania – rokovacie konanie so zverejnením, ktorá sa zosúlaďuje so smernicami EÚ. 
Súčasne sa doplnilo nové ustanovenie, ktoré nadväzuje na splnenie podmienky pre použitie rokovacieho konania so zverejnením, t. j.   v predchádzajúcej verejnej súťaži alebo v užšej súťaži boli všetky ponuky neprijateľné a pôvodné zmluvné podmienky sa podstatne nemenia. Obstarávateľ v tomto prípade  zverejní oznámenie, s uvedením vybratých uchádzačov, s ktorými bude rokovať. Podmienkou je, že uchádzači boli vybratí z uchádzačov, ktorí v predchádzajúcej verejnej súťaži alebo užšej súťaži splnili formálne podmienky účasti vo verejnom obstarávaní. Použitím tohto postupu sa umožňuje obstarávateľovi plynulý prechod z verejnej súťaže alebo užšej súťaže do rokovacieho konania so zverejnením, v prípade splnenia podmienky pre jej použitie.  

K bodom 49 a 50 
Navrhovanou zmenou sa podstatným spôsobom mení  postup v rokovacom konaní so zverejnením. Pri rokovaniach, ktoré sa na rozdiel od predchádzajúcej úpravy, uskutočňovali s každým záujemcom samostatne, navrhnutý postup stanovuje, že obstarávateľ  rokuje so všetkými záujemcami  spoločne. Zápisnicu  z rokovania podpisujú všetci prítomní záujemcovia. 
Dôležitou zmenou je aj úprava, ktorá sa týka   predmetu rokovania. Doteraz bolo predmetom rokovania  upresnenie predmetu obstarávania. V súlade so smernicami EÚ je navrhnutý nový postup rokovacieho konania,  kde predmetom  rokovania je rokovanie o podmienkach zmluvy, najmä o jej technických, administratívnych alebo finančných podmienkach. Ustanovením sa  určuje zákaz rokovať o cene, lehote dodania a o technických požiadavkách na predmet obstarávania. Súčasne sa presnejšie stanovuje obsah výzvy na rokovanie, ktorú obstarávateľ  zasiela vybratým záujemcom a doterajší obsah výzvy sa  z ustanovenia vypúšťa. 

K bodu 51
V súlade  so smernicami EÚ bolo potrebné upraviť aj lehoty na predkladanie ponúk pri rokovacom konaní so zverejnením. V platnom znení bola  stanovená  iba minimálna desaťdňová lehota, ktorú dohodol obstarávateľ  na rokovaniach so záujemcami. 
Navrhovaným ustanovením sa stanovenie minimálnych lehôt na predkladanie ponúk zosúlaďuje so smernicami EÚ.  Pri rokovacom  konaní so zverejnením  obstarávateľ môže použiť  tri minimálne  lehoty na predkladanie ponúk,  v závislosti od spôsobu zverejnenia oznámenia o vyhlásení metódy verejného obstarávania a okolností, v ktorých sa nachádza.
V prípade použitia skrátených lehôt (naliehavé okolnosti) je upravená aj lehota na poskytnutie vysvetlenia súťažných podkladov. 

K bodu 52
Navrhovaným znením sa upravuje nová podmienka pre použitie rokovacieho konania bez zverejnenia a to v prípade, ak v predchádzajúcej verejnej súťaži alebo užšej súťaži boli všetky ponuky neprijateľné, pôvodné zmluvné podmienky sa podstatne nemenia a obstarávateľ vyzve na rokovanie všetkých uchádzačov, ktorí splnili podmienky účasti vo verejnom obstarávaní a predložili ponuku. 

K bodu 53
Navrhovaným znením sa sleduje súlad pojmov používaných v zákone, keď  sa navrhuje vypustiť pôvodný pojem výkony, ktorý sa navrhuje  nahradiť pojmom súťaž návrhov. 

K bodom 54 a 55
Vzhľadom na navrhovanú úpravu týkajúcu sa  definovania obstarávateľa pre účely tohto zákona,  je nevyhnutná úprava aj v tomto ustanovení. 

K bodu 56
Jednou z podmienok pre použitie rokovacieho konania bez zverejnenia je aj situácia, keď obstarávateľ sa dostane do časovej tiesne, ktorú nezavinil a nemôže použiť súťažnú metódu verejného obstarávania. Táto podmienka  sa navrhuje vypustiť. V prípade, ak obstarávateľ potrebuje zabezpečiť predmet obstarávania v naliehavých prípadoch v krátkych lehotách, môže využiť postup užšou súťažou alebo rokovacím konaním so zverejnením so   skrátenou lehotou na predkladanie ponúk. 

K bodu 57
Cieľom navrhovaného ustanovenia je upraviť spôsob výberu zmluvného partnera, s ktorým obstarávateľ uzavrie zmluvu. Stanovuje sa, že obstarávateľ na rokovanie  o podmienkach zmluvy  vyzve jedného alebo viacerých uchádzačov, ktorí splnili podmienky účasti  v závislosti od podmienky použitia rokovacieho konania  bez zverejnenia. 

K bodu 58
Navrhovanými ustanoveniami sa stanovujú všeobecné pravidlá  pri súťaži návrhov, ktoré sa v platnom znení zákona označujú ako výkony.  Taktiež  sa odlišne od doterajšej úpravy stanovujú pravidlá postupu pri získavaní návrhov, ktorými môžu byť ideové návrhy riešenia štúdií, územnoplánovacích podkladov, priestorových návrhov, urbanistických riešení, spracovaní údajov a podobne. 
Všeobecné pravidlá sa stanovujú z toho dôvodu, že postup  môže mať rôzne modifikácie a zosúlaďujú sa  so smernicami EÚ.   
Obstarávateľovi sa ukladá povinnosť zriadiť na vyhodnotenie návrhov  najmenej päťčlennú porotu, ktorej minimálne tretina členov musí spĺňať rovnakú alebo podobnú kvalifikáciu, aká sa vyžaduje od účastníkov.  Ďalej sa určujú pravidlá pre činnosť poroty ako napríklad, že vyhodnocuje návrhy, ktoré jej obstarávateľ predloží ako anonymné. 
Navrhujú sa splnomocňovacie ustanovenia na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým sa upraví obsah oznámenia o vyhlásení súťaže návrhov a obsah oznámenia o výsledku súťaže návrhov.

K bodu 59 
Vo vzťahu k navrhovaným zmenám je potrebné  vykonať aj nevyhnutné úpravy, ktoré sa týkajú  zjednodušených postupov verejného obstarávania.

K bodom 60 až 62
Navrhovanou zmenou sa vypúšťajú  časti ustanovení, ktoré sú nadbytočné, vzhľadom k predchádzajúcim úpravám súťaže návrhov a obsahu prílohy č. 2 k zákonu, ktorá bude nahradená všeobecne záväzným právnym predpisom. 

K bodu 63
Vo vzťahu  k navrhovanej zmene postupu rokovacím konaním bez zverejnenia je nevyhnutné vykonať aj úpravu  v podprahovom obstarávaní s vyššou cenou pri použití metódy rokovacieho konania bez zverejnenia. 
Výber uchádzača obstarávateľ uskutoční  na základe informácií, ktoré získa vyhodnotením trhových podmienok a vyzve ho na rokovanie o podmienkach zmluvy. V rámci rokovaní  požiada vybratého uchádzača o predloženie dokladu o oprávnení podnikať, prípadne ďalších podmienok  účasti, ak sa na plnenie zmluvy vyžadujú.   

K bodu 64
Doplnením odseku sa sleduje cieľ,  aby náklady súvisiace s obstaraním, t.j. obstarávateľská réžia (administratívny výkon na proces obstarávania, preskúmanie a vyhodnotenie informácií, napríklad telefonické informácie a pod.), boli adekvátne  predmetu obstarávania. Touto úpravou sa umožňuje obstarávateľovi stanoviť finančný limit a vecne určiť okruh obstarávaní, pri ktorých nie je potrebné vykonávať oslovenie viacerých podnikateľov. 

K bodu 65
Vypustením odseku 2 sa riešia situácie, keď obstarávateľ zabezpečuje  predmety obstarávania nízkych hodnôt,  ktoré  môžu byť dostupné priamo v obchodnej sieti (tovary, služby), ako napríklad umývanie áut, parkovacia služba, inzertná služba, kľúčová služba a pod, kedy  je  problematické získať doklad o oprávnení podnikať od ich poskytovateľa. Z uvedeného dôvodu sa preto vypúšťa povinnosť vyžadovať  doklad o oprávnení podnikať.

K bodu 66
Navrhnutie vypustenia ustanovení, ktoré upravovali použitie opatrení podporujúce menej rozvinuté regióny, bola  požiadavka zo strany EÚ, z dôvodu zabezpečenia  rovnakého  prístupu k uchádzačom domácim aj zahraničným. Od nadobudnutia účinnosti zákona sa toto ustanovenie  v prípade nadlimitných metód nepoužilo ani v jednom prípade a v podlimitných metódach sa používalo v minimálnych prípadoch.  

K bodu 67
Navrhnutým ustanovením sa rieši otázka nových kompetencií úradu v oblasti riešenia  možných sporov vzniknutých v rámci súťaži  financovaných  z prostriedkov predvstupovej pomoci EÚ. 

K bodu 68
Navrhovanou  zmenou sa vykonáva nevyhnutná úprava vo vzťahu k novoupravenej metóde – súťaž návrhov. 

K bodom  69, 70 a 73 
Účelom navrhovanej úpravy je presnejšie vymedziť postup konania  o námietkach v jednom ustanovení zákona a odstrániť tým nejasnosti vyplývajúce  z predchádzajúcej platnej právnej úpravy.  V predchádzajúcej platnej právnej úprave bolo zrušenie a pozastavenie metódy verejného obstarávania pri výkone dohľadu nad verejným obstarávaním, ako aj v konaní o námietkach upravené spoločne, čo v praxi spôsobovalo problémy  aj pri preskúmavaní zákonností rozhodnutí  úradu súdom. Rozlíšenie týchto postupov sa ucelene upraví  procesný postup konania o námietkach v § 86 a postup pri výkone dohľadu nad verejným obstarávaním  v § 87. 

K bodom 71 a 74
Novou formuláciou  sa napĺňa požiadavka EÚ  prijať  ustanovenie zákona, z ktorého by bolo jasné, že rozhodnutia úradu, aj napriek skutočnosti, že voči nim nie je možné podať opravný prostriedok sú preskúmateľné nezávislým súdom. Dôvodom skrátenia lehoty na podanie žaloby na prekúmanie rozhodnutia úradu súdom je, aby uchádzač alebo záujemca uplatnil svoje právo na súde v čo najkratšom čase v záujme čo najrýchlejšieho odstránenia prípadných nedostatkov v procese verejného obstarávania.  

K bodu 72
Novela zákona zaviedla  ďalšiu metódu verejného obstarávania súťaž návrhov, preto bolo potrebné  upraviť procesný postup aj v tomto prípade. Úprava vylučuje  v súťaži návrhov, ktorá nevedie k uzavretiu zmluvy, možnosť podať námietky. 

K bodu 75 
Navrhovanou zmenou je potrebné vykonať nevyhnutnú úpravu v tomto ustanovení. 

K bodu 76
V navrhnutom ustanovení sa rieši ďalší postup súťaží, ktoré boli začaté pred účinnosťou zákona.  

K bodu 77
V súlade s novou Smernicou  Komisie 2001/78/ES z 13. septembra 2001 – o používaní štandardných formulárov pri zverejňovaní oznámení o verejných zmluvách je potrebné upraviť aj obsah  predbežného oznámenia, obsah oznámenia o vyhlásení metódy verejného obstarávania, obsah oznámenia o výsledku verejného obstarávania, ktoré je navrhnuté upraviť všeobecne záväzným právnym predpisom. Vzhľadom k tomu sa navrhuje vypustiť prílohy    č. 2 a 3 k zákonu.   

K Čl. II
Účinnosť návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 557/2001 Z. z. sa navrhuje  1. januára 2003 z dôvodu, že k zákonu bude potrebný vykonávací predpis, ktorým sa upravia obsahy  jednotlivých zverejňovaných oznámení.  Navrhovaná účinnosť ráta aj legisvakanciou, aby sa so zákonom mohli dostatočne oboznámiť najmä obstarávatelia  ešte pred nadobudnutím jeho účinnosti.