Príloha 2

Záverečná správa

Posúdenie finančnej stability mesta Nitra, Slovenská republika

OBSAH
Glosár
Zhrnutie hlavných bodov
1 	ÚVOD
1.1 	Účel a rozsah misie
1.2 	Štruktúra správy
1.3 	Výhrada
2 	POSÚDENIE DOPADU PROJEKTU ČOV NA FINANČNÚ STABILITU MESTA NITRA
2.1 	Metodika
2.2 	Zvýšenie sadzieb
2.3 	Použitie iných ako bežných rozpočtových príjmov
2.3.1 	Fond rozvoja bývania
2.3.2 	Ostatné možné zdroje
2.4 	Náklady na úverové financovanie
2.5 	Dodržanie vládnych nariadení pre úverové zaťaženie samospráv
2.6 	Dopad na budúce investičné výdaje a posúdenie finančnej stability mesta Nitra
2.7 	Bankové posúdenie
3 	ZÁVERY
4 	ODPORÚČANIA
PRÍLOHY
1. 	Finančné hodnotenie za predpokladu úveru v Sk
2. 	Finančné hodnotenie za predpokladu úveru v euro
3. 	Zoznam stretnutí

Glosár

Konečný príjemca: organizácia alebo správny celok, ktorému plynie z projektu prospech.
FM: Finančné memorandum, dohoda o poskytnutí nenávratnej finančnej pomoci, uzatvorená medzi Komisiou a Slovenskou republikou v prospech Slovenskej republiky.
IA: Implementačná agentúra. Orgán vytvorený na príslušnom ministerstve (Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky) alebo poverenom orgáne pre program ISPA, ktorý zodpovedá za technické a zásadné aspekty realizácie projektu v zmysle platných pravidiel a predpisov EÚ a Slovenskej republiky.
ČOV: Čistiareň odpadových vôd.
ZsVAK: jedna zo súčasných 5 regionálnych štátnych vodohospodárskych spoločností.

Zhrnutie hlavných bodov
1. Poverenie konzultanta
Poverenie konzultanta sa týkalo len posúdenia dlhodobého dopadu na finančnú situáciu mesta Nitra, ak by sa mesto malo stať konečným príjemcom prostriedkov ISPA pre navrhovanú rekonštrukciu a rozšírenie čistiarne odpadových vôd (ČOV). 
2. Základné informácie
Vodohospodársky sektor Slovenskej republiky je v súčasnosti v procese zásadnej transformácie. Viac informácií o tomto procese a jeho súčasnom stave je možné nájsť v Hlavnej správe o Slovensku, Environmentálna misia ISPA-PPP, marec 2002. 
Keď bola v roku 1999 Európskej komisii predložená pôvodná žiadosť o financovanie rekonštrukcie a rozšírenia ČOV Nitra z prostriedkov ISPA, mesto Nitra v nej bolo uvedené ako Konečný príjemca. V tom čase bola však jestvujúca ČOV vo vlastníctve ZsVAK (jedna zo súčastných 5 regionálnych štátom vlastnených vodohospodárskych spoločností). Z tohto, ako aj z iných dôvodov, EK vo svojom Finančnom memorande pre tento projekt uviedla ZsVAK ako Konečného príjemcu. Následne, vo februári 2002, bola ČOV prevedená do vlastníctva mesta Nitra, pričom sa navrhuje, aby si mesto Nitra na potrebné spolufinancovanie predmetného projektu zobralo úver. 
Aj keď všetky zúčastnené strany (vrátane mesta Nitra) vo všeobecnosti akceptujú, že ideálne by bolo, keby projekt realizoval ZsVAK a bol teda aj Konečným príjemcom prostriedkov až do ukončenia transormácie vodohospodárskeho sektora, ZsVAK pravdepodobne nebude v pozícii, aby tak učinil. Medzičasom bolo mesto Nitra zaťažené vysokými poplatkami za znečisťovanie vzhľadom na neadekvátnu kapacitu a stav ČOV, pričom takáto situácia pretrváva už vyše jedenásť rokov a súčasný primátor a mestské zastupiteľstvo sú odhodlaní ju riešiť. 

Aby bolo možné plne posúdiť finančné implikácie toho, že Konečným príjemcom sa stane mesto Nitra, Hlavná správa o Slovensku vypracovaná Environmentálnou misiou ISPA-PPP v marci 2002 ukladá vykonať posúdenie dlhodobého finančného dopadu úveru, ktorý by si mesto Nitra zobralo na spolufinancovanie predmetného projektu. S cieľom vykonať toto posúdenie sa uskutočnila sedemdňová misia do Nitry a Bratislavy. Táto správa uvádza zistenia misie.

3. Závery
Táto správa obsahuje niekoľko finančných analýz, pripojených vo forme príloh, ktoré ukazujú úroveň nárastu taríf, ktorá je potrebná na zabezpečenie samofinancovateľnosti ČOV za súčasne navrhovaných podmienok spolufinancovania. Ide o optimálnu situáciu pre mesto Nitra, keďže umožňuje financovať projekt ISPA (odo dňa jeho spustenia) bez toho, aby to malo dopad na jeho existujúce aktivity. Otázkou platby úrokov a úverových poplatkov počas obdobia výstavby, ako aj otázkou pravdepodobných deficitov počas prvotnej fázy prevádzky ČOV, sa zaoberá táto správa vo svojej hlavnej časti, pričom mesto Nitra by malo byť schopné financovať uvedené platby z iných existujúcich zdrojov.
Stojí za zmienku, že súčasné návrhy predpokladajú nevyhnutné spolufinancovanie formou úveru denominovaného výhradne v slovenských korunách. Existuje možnosť (o ktorej sa diskutovalo počas misie s primátorom Nitry a riaditeľom pobočky lokálnej spolufinancujúcej banky) poskytnutia úveru denominovaného v euro. Toto by bolo výhodné len v prípade, keby projektový tender špecifikoval, že všetky ponuky musia byť vyjadrené v euro (čo ISPA pripúšťa). Ak by sa tak stalo, bolo by možné výrazným spôsobom zredukovať úrokové náklady projektu, čo by si vyžadovalo nižšiu úroveň nárastu sadzieb stočného.
Stojí tiež za zmienku, že v pôvodnej správe boli vyjadrené určité obavy týkajúce sa návrhu previesť prevádzku ČOV na mesto Nitra. Tieto návrhy boli následne stiahnuté, pričom mesto Nitra, ako vlastník, poverí prevádzkou zariadenia zmluvného prevádzkovateľa, ktorý mu bude refundovať náklady na vlastníctvo na zmluvnom základe. V bezprostrednej budúcnosti nebude ČOV prevádzkovať mesto Nitra, ale ZsVak na základe koncesie.

1. 	ÚVOD
1.1 	Účel a rozsah misie
ČOV v Nitre potrebuje rekonštrukciu a rozšírenie tak, aby bola schopná spĺňať súčasné potreby mesta Nitra. Práce na rekonštrukcii sa začali koncom 80-tych rokov, avšak pre nedostatok finančných prostriedkov boli v roku 1991 zastavené. Vzhľadom na zanedbaný stav zariadenia platí mesto Nitra v súčasnosti 10,71 mil. Sk ročne (0,257 mil. €) na pokutách za znečisťovanie, pričom ČOV nie je kapacitne schopná splniť súčasné požiadavky na čistenie odpadových vôd. Vlastníctvo ČOV bolo prevedené na mesto Nitra vo februári 2002 a bol vydaný súhlas na financovanie 50% z oprávnených nákladov projektu vo výške 10,355mil. € z prostriedkov ISPA. 
Vláda SR sa vyčlenila ďalších 12,5% a mesto dojednalo komerčný úver od miestnej banky na pokrytie zostávajúcich 37.5%.
História tohto projektu je zložitá a podrobne je opísaná v pôvodnej správe; v každom prípade bude pre pokračovanie ISPA projektu potrebné zmeniť Finančné memorandum a uviesť v ňom mesto Nitra ako Konečného príjemcu. Aj keď v pôvodnej žiadosti o pomoc z fondu ISPA bolo mesto uvedené ako Konečný príjemca, Európska komisia ho zmenila a uviedla ako Konečného príjemcu ZsVAK, ktorý bol v tom čase vlastníkom zariadenia. Keďže situácia sa zmenila prevedením vlastníctva na mesto, ktoré tiež zabezpečuje spolufinancovanie projektu, nebolo by obozretné v projekte pokračovať až do vyjasnenia tejto záležitosti. Aby to bolo možné, je treba posúdiť dosah skutočnosti, že mesto Nitra preberie zodpovednosť za takýto projekt, na dlhodobú finančnú situáciu mesta.
Nitra je mesto s vyše 87 000 obyvateľmi, približne 80 km juhovýchodne od Bratislavy. Je to starobylé a historicky dôležité mesto nachádzajúce sa v poľnohospodársky bohatej a prírodne veľmi malebnej časti Slovenska. Ide o relatívne prosperujúce mesto s nadpriemerným HDP na obyvateľa a podpriemernou mierou nezamestnanosti. Má primeranú infraštruktúru, slušný a dobre udržiavaný bytový fond s dobrým zastúpením súkromne vlastnených samostatne stojacich rodinných domov a sídliskových výškových komplexov, ktoré sú v súčasnosti z veľkej miery obývané majiteľmi bytov a ktoré sa javia byť dobre udržiavané, pričom ich majitelia výrazne investujú do ich obnovy. Mesto vykonalo značné investície do obnovy centra mesta, ktorého podstatnú časť tvorí pešia zóna. Centrum je dobre osvetlené a má dobré zastúpenie obchodov a reštaurácií/kaviarní. 
Účelom tejto správy je posúdiť pravdepodobný dopad, ktorý bude mať vstup mesta do navrhovaného ISPA projektu a prijatie úveru potrebného na jeho spolufinancovanie, na budúce investičné potreby a finančnú stabilitu mesta. 
Otázka, na ktorú je potrebné odpovedať, môže byť formulovaná nasledovne: môže mesto Nitra prijať zodpovednosť ako Konečný príjemca projektu ISPA a prevziať riadenie zmodernizovanej ČOV so všetkými súvisiacimi finančnými implikáciami bez toho, aby to ohrozilo nielen finančnú stabilitu mesta, ale aj udržateľnosť samotného projektu?

1.2 	Výhrada
Sedemdňová misia v Nitre a Bratislave sa uskutočnila v apríli 2002. Počas svojej misie na Slovensku vynaložil konzultačný tím všetko primerané úsilie na zistenie všetkých relevantných skutočností v súlade so zadávacími podmienkami (ToR) a domnieva sa, že táto správa popisuje skutočný stav vecí bez akýchkoľvek výrazných neistôt. Napriek tomu sa konzultačný tím musel do veľkej miery spoliehať na informácie, ktoré mu poskytlo mesto Nitra, na údaje obsiahnuté v pôvodnej ISPA žiadosti a na informácie poskytnuté spolufinancujúcou bankou, a preto nemôže niesť zodpovednosť za akékoľvek nepresnosti uvedené v týchto dokumentoch, ani v zisteniach, ktoré sú na nich založené. 
Ako je naznačené vyššie, tím absolvoval množstvo stretnutí, zozbieral obsiahlu dokumentáciu a v meste Nitra strávil päť dní. Okrem toho boli kľúčové otázky prediskutované aj s inými relevantnými stranami, vrátane Delekácie EK, riaditeľa pobočky miestnej spolufinancujúcej banky a Implementačnej agentúry. Konali sa aj následné stretnutia, ktorých cieľom bolo objasniť rozpory a nezrovnalosti, a boli predložené požiadavky na poskytnutie dodatočnej dokumentácie, resp. vyjasnení.
Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia projekt už schválila, konzultačný tím opätovne hĺbkovo neskúmal žiadosť o ISPA projekt ČOV Nitra. Konzultačný tím sa namiesto toho sústredil výhradne na posúdenie pravdepodobného finančného dopadu navrhovaného ISPA projektu na mesto Nitra v prípade, že sa mesto stane Konečným príjemcom. 

2. 	POSÚDENIE DOPADU PROJEKTU ČOV NA FINANČNÚ STABILITU MESTA NITRA

2.1 	Metodika

Za ideálnych okolností by sa mal finančný dopad projektu kapitálovej investície tejto povahy na Konečného príjemcu posúdiť ešte pred podaním žiadosti o finančnú pomoc. Pre mesto veľkosti Nitry nie je nezvyčajné, ak si vedie detailný finančný model s projekciami budúcich finančných výkazov (výsledovka, súvaha, výkaz peňažných tokov) a podrobnými finančnými ukazovateľmi v časovom horizonte dvadsiatich rokov. Takýto model by bolo možné použiť na posúdenie dopadu potrebných kapitálových investícií a zvýšení prevádzkových rozpočtov na finančnú situáciu mesta a následne použitý ako východisko pre úpravu daní, nájomného a taríf, ktoré vymeriava a inkasuje mesto. Ak by takých model existoval aj v prípade Nitry, bolo by relatívne jednoduché posúdiť dlhodobý finančný model tohto projektu. Bohužiaľ, takýto model neexistuje.

Situáciu komplikuje aj skutočnosť, že každý pokus o vypracovanie uvedeného finančného modelu by bol obmedzený nedostatočným finančným plánovaním zo strany mesta. Nitra vypracúva svoj rozpočet kapitálových investícií na štvorročné obdobie, vždy po zvolení mestského zastupiteľstva a primátora. Keďže najbližie voľby zastupiteľstva a primátora sa budú konať v novembri tohto roku, za týmto časovým horizontom nie sú k dispozícii žiadne podrobné plány investičných akcií. Okrem toho, mesto si robí rozpočet bežných výdavkov na obdobie jedného roka, pričom k dispozícii nie sú žiadne viacročné rozpočty či prognózy. 

Nasledujúca tabuľka obsahuje informácie týkajúce sa príjmov a výdajov mesta v období rokov 1996 až 2002. Je potrebné uviesť, že tabuľka obsahuje ako bežné,tak aj kapitálové výdaje, takže nejde o zvyčajný výkaz ziskov a strát. 

Mesto Nitra	
Výkaz príjmov a výdajov 	

	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
	Skutočnosť	Skutočnosť	Skutočnosť	Skutočnosť	Skutočnosť	Rozpočet	Rozpočet	
Príjmy	tis. Sk	tis. Sk	tis. Sk	tis. Sk	tis. Sk	tis. Sk	tis. Sk	
Daňové príjmy	155 181	162 571	203 662	209 864	214 588	220 030	238 460	
Nedaňové príjmy	128 685	157 543	159 444	115 812	116 441	41 390	95 744	
Granty	16 207	66 314	42 890	23 955	9 360	0	0	
Pôžičky	120 000	34 800	82 000	0	30 304	55 000	45 000	
Príjem celkom	420 073	421 228	487 996	349 631	370 693	316 420	379 204	
Výdaje								
Bežné výdaje	206 791	203 661	223 201	211 803	203 259	202 744	236 932	
Kapitálové výdaje	93 580	124 056	186 771	41 634	57 384	119 372	116 288	
Splátky istiny	68 540	17 420	21 246	36 006	26 829	0	18 024	
Výdaje celkom	368 911	345 137	431 218	289 443	287 472	322 116	371 244	

Podľa údajov uvedených v tabuľke vykázalo mesto v roku 2001 stratu 6 mil. Sk (takmer 150 000 €), pravdepodobne vzhľadom na dramatický pokles nedaňových príjmov, ktorý sa zrejme v roku 2002 nevyskytne. Avšak ako je uvedené vyššie, informácie uvedené v tabuľke (ako aj iné údaje poskytnuté konzultantom) sú, vzhľadom na ich nekonvenčný účtovný formát a neúplnosť, ťažko interpretovateľné a, tým pádom, aj tažko použiteľné na vypracovanie finančného modelu. 
Vzhľadom na neexistenciu finančného modelu a vyššie naznačených plánovacích horizontov nie je može posúdiť dlhodobý finančný dopad na mesto Nitra analýzou konvenčných ukazovateľov. Namiesto toho bol použitý iný prístup.
Konzultanti sa snažili identifikovať výšku sadzby stočného súvisiacej s čistením odpadových vôd a vypočítať úroveň nárastu tejto sadzby tak, aby bol projekt finančne udržateľný. Úspory na ročných pokutách za znečisťovanie, ktoré v súčasnosti mesto znáša, boli do výpočtov zahrnuté ako ďalší zdroj príjmu tak, aby sa nevyhnutný nárast stočného udržal na čo možno najnižšej úrovni. Snažili sme sa tiež identifikovať ďalšie zdroje príjmu, ktoré by mesto mohlo využiť na dlhovú službu v prípade výrazného nárastu úrokových sadzieb alebo v prípade, že nedôjde k potrebnému nárastu sadzieb stočného. Okrem toho odporúčame dôkladné posúdenie možnosti financovania projektu úverom denominovaným v euro a nie v slovenských korunách, ako sa to v súčasnosti navrhuje. Týmto posledným bodom sa zaoberáme detailnejšie v časti obsahujúcej odporúčania. 

2.2	Zvýšenie sadzieb
Ako uvádzame vyššie v časti o metodike, snažili sme sa vypočítať príjmy a úspory, ktoré bude musieť mesto zabezpečiť, aby bol projekt samofinancovateľný, nájsť spôsoby, ako to dosiahnuť a identifikovať iné možné zdroje v rámci mesta, ktoré by bolo možné použiť na plnenie finančných záväzkov v prípade, že ziskovosť projektu bude menej priaznivá, ako sa predpokladalo. 
Príloha 1 obsahuje podrobné prognózy a výpočty príslušných nákladov a výnosov projektu. Táto analýza vychádza z nasledovných predpokladov:
1. 	že práce na projekte započnú v roku 2002 a budú ukončené počas r. 2005.
2.	že súčasnú priemernú sadzbu vodného a stočného vo výške 0.46 euro/m3 (bez DPH) je možné rozdeliť na poplatok za vodu, odkanalizovanie odpadovej vody a čistenie odpadovej vody v pomere 60:20:201 a že tento pomer zostane zachovaný počas trvania projektu. 
3.	že mesto Nitra si dokáže vykryť všetky náklady na finacovanie, relevantný ekonomický prenájom a ostatné náklady súvisiace s vlastníctvom od prevádzkovateľa povereného prevádzkou zariadenia, pričom takýto prevádzkovateľ si dokáže vykryť uvedené a všetky ostatné náklady zvýšenou sadzbou stočného. 
4.	že žiadne posuny v sadzbách medzi domácnosťami a komerčnými odberateľmi počas trvania projektu nebudú mať vplyv na priemerné sadzby.
5.	že prevádzkové náklady uvedené v pôvodnej žiadosti ISPA zostanú platné.
6.	že odpisy ČOV budú rovnomerné počas 25 rokov.
7.	že BRIBOR (jednodňová sadzba depozít na bratislavskom medzibankovom trhu), ktorá je základom pre výpočet úrokovej sadzby korunových úverov, zostane stabilná na svojej súčasnej úrovni 7.9% počas celého trvania projektu.
8.	že úverové podmienky budú v súlade s návrhom zmlúv medzi bankou PKB a mestom Nitra. 

Všetky vyššie uvedené predpoklady boli skontrolované a odsúhlasené primátorom Nitry a jeho pracovníkmi, resp. riaditeľom miestnej pobočky PKB v priebehu misie. Uvádzame ich tu v záujme vyjasnenia.

Na základe týchto predpokladov je v prílohe 1 uvedené, že 14%-ný nárast sadzieb navrhovaný mestom Nitra, spolu s úsporami vyplývajúcimi zo znížených pokút za znečisťovanie, dokážu zabezpečiť samofinancovateľnosť projektu počas hodnoteného dvadsaťročného obdobia. 

Je potrebné poznamenať, že slovenská vláda v súčasnosti pripravuje zásady pre zvyšovanie sadzieb, ktoré nebude možné prekročiť. Až do ukončenia súčasnej transformácie vodohospodárskeho sektora nie je mesto Nitra schopné jednostranne zvýšiť sadzby vodného a stočného, pričom všetky návrhy na ich zvýšenie by mali byť posudzované v tomto kontexte. Nárast sadzieb v roku 2001 dosiahol v priemere 20%, avšak zvyšovanie v tomto roku ešte nebolo ukončené. Očakáva sa, že miera rastu bude nižšia.

Súčasná sadzba vodného a stočného predstavuje 0.51 €/m³ (vrátane DPH). Za predpokladu priemernej mesačnej spotreby domácnosti v objeme 20 m³2 dosahuje priemerný mesačný účet sumu 10.20 €. Podľa údajov, ktoré nám poskytlo mesto, je priemerný mesačný príjem domácnosti 517 €3. Bremeno vodného a stočného na rozpočet domácnosti teda predstavuje 1.97%. Tento pomer je hlboko pod 3%, javí sa byť primeraný a naznačuje priestor pre ďalšie zvyšovanie sadzieb. 

Teraz predokladajme tlak nárastu sadzieb počas štyroch po sebe nasledujúcich rokov pri ročnom zvýšení 14% (za predpokladu, že nárast sa netýka len stočného, ale celej sadzby, t. j. dodávka vody + odkanalizovanie a čistenie odpadovej vody, čo je zjavne opodstatnený predpoklad berúc do úvahy súčasne nízku mieru pokrytia nákladov na tieto služby). Budúca sadzba (2005) by bola 0.86 €/m³. Predpokladajme tiež, že priemerný príjem domácnosti (v euro) porastie tempom 1% ročne, pričom úroveň spotreby zostane nezmenená. 

Vychádzajúc z týchto predpokladov bude budúce (2005) zaťaženie sadzbou vodného a stočného 17.23/538 = 3.20%, pričom tento ukazovateľ – ako priemer pre všetkých odberateľov – je relatívne vysoký. Ak by sa aplikoval takýto nárast sadzieb4, pravdepodobne by to viedlo k zníženiu spotreby. Bez ohľadu na prijaté riešenie, teda buď zníženie fakturačného objemu, alebo nezvyšovanie sadzieb, budú dôsledky rovnako negatívne z hľadiska finančnej rovnováhy poskytovania vodárenských služieb. 

Samozrejme, situácia by bola menej kritická, ak by sa zvýšenie sadzieb vzťahovalo len na čistenie odpadových vôd. Model prezentovaný v prílohe 1, ktorý berie do úvahy len situáciu ČOV a aplikuje len zvýšenie sadzieb stočného, pričom nezohľadňuje elasticitu spotreby (spotreba sa predpokladá konštantná počas celého obdobia), ukazuje, že ak sa sadzby stočného budú zvyšovať počas štyroch po sebe nasledujúcich rokov o 14%, budú prvotné straty cash-flow vykryté po roku 2008. Ak by bol nárast sadzieb namiesto 14% obmedzený na 10% ročne, prvotné straty budú vykryté v roku 2013. 

Vyššie uvedené čísla ukazujú, že otázka zvyšovania sadzieb je veľmi citlivá a že by nebolo obozretné založiť finančnú udržateľnosť projektu len na predpokladaných (ale možno nerealistických) nárastoch sadzieb. Otázkou zostáva určiť (a) či má mesto nejakú možnosť dotovať (minimálne počas prvotného obdobia niekoľkých rokov) náklady na čistenie odpadových vôd a (b), či existuje nejaká možnosť zredukovať tieto náklady, predovšetkým finančné náklady súvisiace s lokálnym úverom potrebným na financovanie prvotných investícií. Otázke dotácií sa venujeme v nasledujúcej kapitole §2.3. Možnosť zníženia nákladov na úverové financovanie je analyzovaná v §2.4.

2.3 	Použitie iných ako bežných rozpočtových príjmov

2.3.1 	Fond rozvoja bývania

V priebehu misie v Nitre bola nastolená otázka disponibility prípadných ‘rezerv’ alebo mimoriadnych rozpočtových príjmov, ktoré by mohli byť použité na financovanie splátok úveru v prípade, že nárast sadzieb nedosiahne rozpočtovanú úroveň. V tomto ohľade bolo dané ubezpečenie, že v prípade potreby by bolo možné na splátky istiny alebo úrokov použiť prostriedky z Fondu rozvoja bývania, ktorý je vo všeobecnosti používaný na rozvoj bytovej infraštruktúry.

Mesto má v súčasnosti ročný príjem zhruba 20 až 30 mil. Sk (pribl. 600 000 €) z predaja obecných bytov, pričom tieto prostriedky sú odvádzané do Fondu. Pre finančnú udržateľnosť projektu ČOV preto bude potrebný konzistentný a výrazný finančný príspevok z uvedeného Fondu, ak bude mesto akcepované ako Konečný príjemca. 

Predstaviteľom mesta boli položené špecifické otázky súvisiace so správou Fondu rozvoja bývania. Nižšie uvádzame otázky a doslovné odpovede primátora.
1. Ako je Fond rozvoja bývania spravovaný? Konkrétne, ako sú do neho odvádzané prostriedky, a ako sa tieto prostriedky vynakladajú? Aké ubezpečenia môžete poskytnúť, že tento Fond bude existovať aj o 5 či 6 rokov?

Fond rozvoja bývania je povinný zo zákona. Obsahuje finančné prostriedky získané z predaja obecných bytov. Na účte Fondu rozvoja bývania sa akumuluje kapitál až do doby, kým sa nepredajú všetky obecné byty, o ktorých odkúpenie nájomníci požiadali. Termín sa predpokladá do roku 2008.

Bytový fond vo vlastníctve mesta celkom 		7 865 bytových jednotiek
Počet bytov s podanými žiadosťami 			6 158 bytových jednotiek
Počet predaných bytov 				4 187 bytových jednotiek

Čerpanie z Fondu rozvoja bývania je striktne založené na schválenom rozpočte na konkrétny rok. Tieto zdroje je možné použiť len na účely technických zariadení, výstavbu a obnovu mestskej infraštruktúry a na obnovu bytového fondu. 

2. Je mesto Nitra jediným orgánom oprávneným čerpať z tohto fondu?

Áno, tieto finančné zdroje predstavujú prostriedky mesta Nitra, ktoré je možné použiť na vyššie uvedené účely potom, ako bolo ich použitie schválené zastupiteľstvom mesta Nitra. 

2.3.2	Ostatné možné zdroje

Predstavitelia mesta tiež naznačili, že ČOV je v súčasnosti zisková, avšak nebolo možné overiť úroveň tejto ziskovosti ani určiť, či existujú hotovostné prebytky, ktoré by bolo možné použiť na vykrytie strát počas obdobia výstavby. 

2.4 	Náklady na úverové financovanie

Potrebné spolufinancovanie tohto projektu predstavuje vyše 3.8 milióna euro. V súčasnosti sa navrhuje, aby sa táto čiastka požičala formou úveru v Sk od miestnej banky PBK (súčasť francúzskej finančnej skupiny Dexia). Základom pre výpočet úrokov z úveru v Sk je BRIBOR. Keďže BRIBOR je v súčasnosti na úrovni 7.9%, náklady na úverové zdroje (vrátane bankovej marže) predstavujú 10.1%. V priebehu misie bola s bankou a primátorom Nitry prediskutovaná možnosť spolufinancovania cez úver v euro. Obidvaja boli takémuto návrhu otvorení, pričom banka potvrdila, že náklady na úverové financovanie v euro, vrátane bankovej marže, by sa pohybovali medzi 6 až 7% (čo je konzistentné s úvermi v euro odvíjajúcimi sa od EUROBAR, ktorá je momentálne približne na úrovni 4%). Zdá sa, že existuje určitá nejasnosť medzi mestom a implementačnou agentúrou v tom, či kontrakt na projektu bude vyjadrený len v euro. Ak to tak bude, čo smernice ISPA umožňujú, a za predpokladu, že mesto by bolo schopné účinne riadiť kurzové riziko vyplývajúce so splátok úveru v cudzej mene, úver denominovaný v euro by znamenal značné zníženie nákladov projektu. Táto úspora sa odhaduje na vyše 1.2 mil eur počas splatnosti úveru (pred započítaním nákladov na zabezpečenie kurzového rizika súvisiaceho so splácaním úveru). Takéto zníženie nákladov na úverové financovanie by znamenalo, že sadzby stočného by stačilo v priebehu nasledujúcich štyroch rokov zvýšiť nie o 14%, ale približne o 12% p. a. (pozri prílohu 2).

2.5 	Dodržanie vládnych nariadení pre úverové zaťaženie samospráv

V zmysle nedávno prijatej legislatívy musia miestne samosprávy dodržiavať striktné pravidlá týkajúce sa výšky úverového zaťaženia. Do r. 2005 musia byť striktne dodržané nasledovné zásady: 
1.	Celkové zadlženie obce nesmie presiahnuť 60% objemu realizovaného ‘bežného’ príjmu z predchádzajúceho roka. ‘Bežným’ príjmom sa označuje príjem z bežných, resp. zvyčajných činností a nepatrí doň príjem z ‘jednorazových’ alebo mimoriadnych činností.
2.	Skutočne realizované splátky dlhu (vrátane úrokov) nesmú presiahnuť 25% objemu realizovaného bežného príjmu z predchádzajúceho roka.
3.	Dlh spomínaný v predchádzajúcich dvoch odsekoch znamená len ‘komerčný’ dlh a nezahŕňa úvery od vlády.
4.	Každý nový úver prijatý obcou musí byť oznámený Ministerstvu financií SR do 31. januára nasledujúceho roka.
5.	Každý nový úver nad 75 mil Sk si pred jeho finalizáciou vyžaduje súhlas vlády.

Primátor a predstavitelia mesta budú niesť právnu zodpovednosť za prípadné nedodržanie vyššieuvedených podmienok.

V prípade Nitry už primátor prijal tieto usmernenia, pričom navrhovaný nový úver na spolufinancovanie ČOV nespôsobí, že by mesto uvedené limity prekročilo. 

2.6 	Dosah na budúce investičné výdaje

Aj keď mesto vypracúva rozpočty investičných akcií len na jedno funkčné obdobie voleného mestského zastupiteľstva (štyri roky), pričom súčasné projekty sa pripravujú na realizáciu po budúcich voľbách do samospráv (v novembri tohto roka), mesto vypracúva aj dlhodobé plány rozvoja. Súčasný plán rozvoja bol skompletizovaný a publikovaný v r. 2001. Tento plán pokrýva obdobie 20 rokov až do r. 2022. Aj keď plán uvádza strednodobé a dlhodobé ciele na dané obdobie a identifikuje hlavné oblasti výdavkov potrebných na dosiahnutie uvedených cieľov, plán je vnímaný ako pomerne ambiciózny, pričom sa nepokúša tieto výdavky kvantifikovať.

Bez ohľadu na vyššie uvedené bolo v priebehu misie možné posúdiť hlavné oblasti budúcich kapitálových investícií tak, ako sú v pláne uvedené. Tieto sumarizujeme nižšie:

Strednodobé (najbližších 15 rokov)

1. Bývanie:
- Pripraviť pozemky s infraštruktúrou pre individuálnu výstavbu 
- S pomocou Fondu rozvoja bývania poskytnúť každoročne malú čiastku na výstavbu nových sociálnych bytov.
2. Priemysel:
- Využiť existujúce priemyselné zóny
- Vytvoriť podmienky pre novú výstavbu alebo rozšírenie existujúcich zón
3. Občianska vybavenosť:
Rozšírenie novej občianskej vybavenosti
Zabezpečenie základnej úrovne občianskej vybavenosti vo všetkých oblastiach
 Vytvorenie podmienok pre komerčnú občiansku vybavenosť
4. Zariadenia na voľný čas:
- Lepšie využitie existujúcich zariadení
- Rozvoj prírodných zariadení
5. Technická infraštruktúra:
ČOV
- Príprava infraštruktúry v blízkosti hradného vrchu na budúci rozvoj

Dlhodobé (presahujúce 15 rokov)

6. Bývanie:
- Identifikácia nových oblastí výstavby
7. Občianska vybavenosť:
- Identifikácia lokalít pre občiansku vybavenosť regionálneho významu
8. Vodné hospodárstvo:
- Rozšírenie kanalizácie v časti mesta
- Výmena starých potrubí
- Príprava podmienok pre niekoľko lokálnych čistiarní odpadových vôd.
9. Dodávka vody
- Príprava sietí na napojenie na zdroj dodávok vody na juhu Slovenska
10. Dodávka elektrickej energie
- Kabeláž všetkých výstupných línií v dvoch častiach mesta
- Všetky nové dodávky budú zabezpečené len podzemnou kabelážou (vzdušné vedenia nebudú povolené).
11. Dodávka energie
- Možnosti kogenerácie elektrickej a tepelnej energie.

Aj keď náklady na investičné akcie uvedené vyššie neboli odhadnuté, je možné konštatovať, že nová ČOV je správne identifikovaná ako najurgentnejší strednodobý cieľ mesta. Stojí za povšimnutie, že v pláne nie je zmienka o investíciách do sekundárnych kanalizačných zberačov odpadových vôd v krátko/strednodobom horizonte. Vzhľadom na to, že jeden z argumentov použitých na opodstatnenie rozšírenia a modernizácie existujúcej ČOV je potreba zabezpečiť odkanalizovanie v súčasnosti nepokrytých oblastí mesta, je ťažké akceptovať, že by takéto sekundárne siete neboli v priebehu nasledujúcich 15 rokov potrebné. Takáto investícia by mohla byť nákladná (zrejme nákladnejšia, než samotná ČOV) a mesto by malo uvažovať o spôsobe jej financovania. S výnimkou investícií do sekundárnej siete je nepravdepodobné, že by si ktorýkoľvek z vyššie uvedených cieľov vyžadoval rovnakú úroveň financovania ako ČOV. Je tiež nepravdepodobné, že financovania ČOV by mohlo mať nepriaznivý dopad na dosiahnutie vyššie uvedených cieľov.

Súčasný rozpočet investičných akcií uvádza na rok 2002 celkovú čiastku 7.2 mil €, mimo ČOV, čo je o 1 mil €  viac ako v roku 2001. Je však potrebné poznamenať, že každoročne najväčšia výdavková položka (4,54 mil € v 2002 a 2,76 mil €  v 2001) ide na výstavbu bytových domov a infraštruktúry, ktorý je z časti (do 50%) financovaná štátom a z časti z výnosov  predaja existujúcich obecných bytov.

2.7	Bankové posúdenie

Konzultanti sú veľmi povďační riaditeľovi miestnej pobočky banky PKB, ktorý im počas misie poskytol podrobné bankové posúdenie navrhovaného projektu, ako aj posúdenie úverovej bonity mesta Nitra.

PBK vykonala hodnotenie úverovej bonity mesta v roku 2001. V tom čase schválila zvýšenie úverového limitu pre mesto na 300 mil. Sk (7,5 mil. €). Mesto by si mohlo na navrhované spolufinancovanie zobrať úver, pričom by stále zostalo v uvedenom limite. Bankové posúdenie tiež ukazuje, že mesto je hlboko pod zákonom stanovenými limitmi úverového zaťaženia, ktoré stanovila vláda. 

Banka taktiež vykonala podrobné ocenenie projektu ČOV počas jeho trvania a na základe tejto analýzy navrhla spolufinancovanie.

Počas obdobia výstavby bolo s bankou dohodnuté moratórium na splátky úveru. Toto moratórium sa nevzťahuje na úroky a poplatky.

3.	ZÁVERY

Táto misia bola vykonaná s cieľom presvedčiť sa, či by potrebná zmena vo finančnom memorande ISPA na projekt ČOV Nitra nemohla ohroziť budúcu finančnú stabilitu mesta Nitra. 

Na základe vyššie uvedenej analýzy je primerané konštatovať že, ak:

1. náklady zostanú v rozpočtovanom rámci a budú v súlade so žiadosťou o pridelenie prostriedkov z fondu ISPA,
2. projekt sa ukončí v rámci predpokladaného časového obdobia,
3. úrokové sadzby výrazne nevzrastú,
4. nenastane výrazný pokles spotreby,
5. zvýšenie sadzieb bude v súlade so žiadosťou o pridelenie prostriedkov z fondu ISPA,
6. mesto ako vlastník zariadenia, si dokáže vykryť všetky náklady na financovanie, relevantný ekonomický prenájom a ostatné náklady súvisiace s vlastníctvom od prevádzkovateľa povereného prevádzkou zariadenia, pričom takýto prevádzkovateľ si dokáže vykryť uvedené a všetky ostatné náklady zvýšenou sadzbou stočného, projekt by mal byť samofinancovateľný po uvedení zariadenia do prevádzky, a že mesto by nemalo byť nútené financovať splácanie istiny alebo úrokov zo svojich vlastných zdrojov po uvedení zariadenia do prevádzky.

Počas obdobia výstavby bolo s bankou dohodnuté moratórium na splátky úveru. Ak nebude toto moratórium rozšírené aj na splátky úrokov a poplatkov, mesto bude musieť zabezpečiť prostriedky na ich splácanie. Tieto náklady sa odhadujú približne na 61000 € v prvom roku, 247000 € v druhom roku a 355000 € v treťom roku (pozri prílohu 1). Tieto náklady by mohli byť pokryté z Fondu rozvoja bývania, prípadne z existujúcich prebytkov generovaných ČOV. Keďže ich nebolo možné spoľahlivo určiť, takéto prebytky boli ignorované.

Mesto špecificky potvrdilo dostupnosť požadovaných zdrojov z Fondu rozvoja bývania minimálne do roku 2008, ako aj svoju pripravenosť vyčleniť zdroje z tohto fondu na účel financovania ČOV, za predpokladu, že dané opatrenie schváli mestské zastupiteľstvo. 

Po náraste sadzieb stočného bude potrebné monitorovať každé zhoršenie pozície dlžníka z hľadiska krátkodobých výpadkov hotovostných tokov, ktoré by mesto muselo vykryť ak nebude komerčné riziko prenesené na prevádzkovateľa ČOV5.

4.	ODPORÚČANIA

Nasledovné odporúčania sú zoradené v poradí dôležitosti:

1.	Finančné memorandum pre projekt ČOV Nitra je potrebné novelizovať tak, aby bolo mesto Nitra uvedené ako Konečný príjemca, za predpokladu:
(1) že mesto Nitra, resp. zastupiteľstvo mesta Nitra budú pripravené (a príjmu príslušné plánovacie opatrenia) vyčleniť časť zdrojov dostupných z Fondu rozvoja bývania (a) na splácanie úrokov a bankových poplatkov počas obdobia výstavby, a (b) na dotovanie, minimálne počas niekoľkých rokov, prevádzkových nákladov ČOV.
(2) že mesto zabezpečí, aby zmluva o prevádzke, uzatvorená s budúcim prevádzkovateľom ČOV, umožnila mestu plne si vykryť všetky náklady, ktoré mu vzniknú v súvislosti s vlastníctvom ČOV.
Ak tieto podmienky nebude možné odsúhlasiť, alternatívnym riešením je znížiť tlak na financie mesta zvýšením podielu štátneho príspevku na projekt zo súčasných 12,5% na 25%, ako sa to robí v mnohých podobných projektoch.

2.	Mesto Nitra (podobne, ako iní Koneční príjemcovia prostriedkov z ISPA) by malo urýchlene posúdiť spôsob spolufinancovania z hľadiska porovnania nákladov na úverové zdroje v euro s úverovými zdrojmi v slovenských korunách. Aby dokázali obce a mestá využiť výhody znížených nákladov na úverové zdroje v euro, implementačná agentúra by mala Konečným príjemcom jasne deklarovať, že všetky kontrakty na ISPA projekty budú v €  (a zohľadniť to v tendrovej dokumentácii), pričom štátna pokladnica by mala byť poverená riadením kurzového rizika, ktorému budú Koneční príjemcovia vystavení prí splácaní úverov denominovaných v €.

3.	Každé prekročenie nákladov alebo časového harmonogramu musí byť okamžite oznámené IA a EK tak, aby bolo možné posúdiť jeho finančný dopad. 

4.	IA musí neustále sledovať nárast sadzieb stočného a v prípade nezabezpečenia potrebného ročného nárastu uvedeného v žiadosti o podporu z fondu ISPA musí túto skutočnosť oznámiť EK tak, aby bolo možné posúdiť jej dopad na projekt a mesto. 

Zmena FM musí byť vnímaná ako úprava, ktorá nemá vplyv na rozhodujúce termíny tendrového konania a začatie projektu, ktoré by mohli spôsobiť jeho ďalšie meškanie, ohroziť jeho ukončenie v rámci rozpočtovaných nákladov a vystaviť mesto ďalšej povinnosti platiť vysoké pokuty za znečisťovanie. 

Príloha 1 Záverečnej správy - Posúdenie finančnej stability mesta Nitra

Finančné hodnotenie za predpokladu úveru v Sk

Príloha 2 Záverečnej správy - Posúdenie finančnej stability mesta Nitra

Finančné hodnotenie za predpokladu úveru v eur

Príloha 3 Záverečnej správy - Posúdenie finančnej stability mesta Nitra

Zoznam stretnutí

Jozef Prokeš, primátor mesta Nitra
Dezider Prikler, hlavný architekt, mesto Nitra,
Mira Koreňová, pomocný architekt, mesto Nitra,
Miroslav Klačko, riaditeľ pobočky banky PKB, Nitra,
Sylvia Kniežová, Sectoral Authorising Officer, ISPA,
Radoslav Lipták, Implementačná agentúra ISPA,
Hans Van Os, Task Manager ISPA Environment, Dekegácia EK v Slovenskej republike.