Informácia o celkovom štatistickom vyhodnotení 
procesu verejného obstarávania za rok 2002

Úvod

	Verejné obstarávanie je pojem, ktorý sa v posledných rokoch dostáva stále viac do povedomia širokej skupiny subjektov definovanej ako obstarávateľ, skupiny subjektov definovanej ako uchádzač a záujemca, a takisto aj do povedomia širokej verejnosti.
	Obstarávateľom vyplynula povinnosť podľa § 39 ods. 4 zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení zákona č. 557/2001 Z. z. (ďalej len „zákon o verejnom obstarávaní“) uplatňovaného v roku 2002 a vyhlášky Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 470/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasuje Program štátnych štatistických zisťovaní na rok 2002, predložiť Úradu pre verejné obstarávanie (ďalej len „úrad“) štatistický výkaz. 
	V štatistickom výkaze za rok 2002 bol oproti predchádzajúcemu roku doplnený údaj „typ zmluvy“ pre vyhodnotenie zmlúv uzatvorených s úspešnými uchádzačmi so sídlom v zahraničí, za účelom vyšpecifikovania rámcových zmlúv. Získané informácie zahrňujú nadlimitné a podlimitné metódy verejného obstarávania, ale neobsahujú údaje o obstarávaní predmetov nízkych hodnôt  tzv. podprahové obstarávanie, t. j. obstarávanie tovarov a služieb do 500 tis. Sk a prác do 1 mil. Sk bez DPH.
Oproti predchádzajúcemu zákonu č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol novelou rozšírený okruh subjektov - obstarávateľov, ktorí sú povinní aplikovať zákon pri výbere zmluvného partnera a predkladať úradu na zverejnenie výsledky verejného obstarávania.
Informácia obsahuje vyhodnotenie verejného obstarávania v členení na päť skupín obstarávateľov nasledovne: 
1.	štátna rozpočtová organizácia, štátna príspevková organizácia a štátny účelový fond,  
2.	samosprávny kraj, obec, rozpočtová organizácia a príspevková organizácia samosprávneho kraja, alebo obce;
	3. ostatní obstarávatelia 
	- zdravotná poisťovňa,
	- právnická osoba zriadená zákonom ako verejnoprávna inštitúcia, 
	- Fond národného majetku Slovenskej republiky, 
	- Slovenský pozemkový fond,
	- záujmové združenie právnických osôb, ktoré vytvorili obstarávatelia uvedení  v písm. a) 
  	  až písm. c) zákona o verejnom obstarávaní; 
4.  právnická osoba, na ktorú má štát alebo obec rozhodujúci vplyv podnikajúcich v činnostiach  
     definovaných zákonom o verejnom obstarávaní, tzv. „prirodzené monopoly“;
5.	iné subjekty, ktoré uplatňujú zákon o verejnom obstarávaní na základe požiadavky poskytovateľa finančných prostriedkov. 
		Materiál obsahuje hodnotenie verejného obstarávania za rok 2002 v porovnaní s rokom 2001 podľa metód a predmetov verejného obstarávania a aj podľa krajov a regiónov na Slovensku.

1. Vyhodnotenie výsledkov verejného obstarávania 

Informácia  o celkovom štatistickom vyhodnotení procesu verejného obstarávania za rok 2002 (ďalej len „informácia“) bola vypracovaná z vyplnených štatistických výkazov, pre porovnanie sa použili aj údaje z výsledkov zverejnených vo Vestníku verejného obstarávania (ďalej len „vestník“). Do vyhodnotenia bolo zaradených 1506 formulárov z celkového počtu 7271 rozposlaných štatistických výkazov. Počet vyplnených formulárov sa zvýšil o 348 (o 30,1 %). Každý vyplnený formulár predstavuje obstarávateľa, ktorý pri zabezpečení predmetu obstarávania postupoval a využil súťažné metódy a nesúťažné metódy verejného obstarávania podľa zákona o verejnom obstarávaní. Tento nárast aktívnych obstarávateľov naznačuje, že uplatňovanie zákona o verejnom obstarávaní postupne nadobúda na vážnosti, aj keď u mnohých obstarávateľov pretrvávajú tendencie vyhnúť sa súťažným metódam verejného obstarávania, alebo vôbec neaplikovať tento zákon. 
	Minuloročné legislatívne zmeny s dopadom presunu kompetencií na miestnu samosprávu a VÚC mali za následok, že mnohí obstarávatelia (základné školy, stredné školy, domovy sociálnej starostlivosti atď.) boli preradení zo skupiny obstarávateľov reprezentujúcich ústrednú štátnu správu  do skupiny obstarávateľov zastupujúcich miestnu samosprávu. Napr. z dôvodu novely zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov boli z prvej skupiny obstarávateľov preradené vysoké školy do tretej skupiny ako verejnoprávne inštitúcie. 
	Nárast počtu a zmena štruktúry obstarávateľov sú uvedené v nasledovnej tabuľke.
Rok	2001	2002	2001	2002	
Obstarávateľ	Obstarávatelia spolu	Aktívni obstarávatelia	
	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	nárast v %	
1. Štátna RO a PO 
    a štátny účel. fond	3 125	45,61	2 164	29,76	576	49,7	590	39,2	2,4	
2. Samosprávny kraj, 
    obec a ich RO a PO alebo obce	3 474	50,70	4 556	62,66	495	42,7	741	49,2	49,7	
3. Ostatní   
    obstarávatelia	99	1,44	242	3,33	8	0,8	67	4,4	737,5	
4. Prirodzené  
    monopoly	154	2,25	258	3,55	79	6,8	92	6,1	16,5	
5. Iné subjekty	-	-	51	0,70	0	0,0	16	1,1	1,1	
Spolu	6 852	100,0	7 271	100,0	1 158	100,0	1 506	100,0	30,1	
	Kým počet obstarávateľov celkom v prvej skupine poklesol o 961 (30,75 %), v druhej skupine narástol o 1082 (31,15 %) obstarávateľov. Tento proces nie je doposiaľ ukončený. 

1.1  Finančné ukazovatele

Zákon o verejnom obstarávaní by mal byť zárukou pre daňovníkov, že verejné prostriedky budú vynakladané efektívne a obstarávateľ uzavrie najvýhodnejšiu zmluvu pri dodržiavaní zásad hospodárnosti vynakladania finančných prostriedkov. Zákon o verejnom obstarávaní vytvára predpoklady na proces výberu zmluvného partnera s uplatňovaním princípu priehľadnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie uchádzačov a záujemcov. 

Skúsenosti zo zahraničia nám ukazujú, že verejným obstarávaním je možné dosiahnuť značnú úsporu finančných prostriedkov. Kým výška úspor na Slovensku sa pohybuje v priemere 6 %, v zahraničí dosahuje až 15 %.
Jedným z faktorov, ktoré ovplyvňujú výšku úspor finančných prostriedkov sú rámcové zmluvy. Ich počet vzrástol takmer na trojnásobok. V štatistickom výkaze sa  požadovalo uvádzať len čiastkové zmluvy uzavreté na základe platnej rámcovej zmluvy, kde v mnohých prípadoch bol rozdiel medzi predpokladanou a zmluvnou cenou nesprávne nulový. 
Ďalším faktorom sú nesprávne uvádzané hodnoty. Nedostatočná informovanosť  a neznalosť zákona zo strany niektorých osôb, ktoré vypĺňali štatistický výkaz, sa ukázala na uvádzaní predpokladaných a zmluvných cien.  
Vykazovanie finančnej úspory v Slovenskej republike vo verejnom obstarávaní na základe údajov, ktoré má úrad k dispozícii zo štatistických výkazov, preto poskytuje len orientačný údaj.
Podľa výsledkov za rok 2002 dosiahnutá finančná úspora bola 4,73 % a je nižšia o 1,27 % oproti roku 2001. V tabuľke je uvedená úspora aj podľa typov obstarávateľov.
Rok	2002	2001	
Obstarávateľ	Predpokladaná cena	Zmluvná 
cena	Rozdiel	
	v tis. Sk	v tis. Sk	v %	v %	
1. Štátna rozpočtová a príspevková organizácia
    a štátny účelový fond	26 894 288		25 898 386		3,70		1,55		
2. Samosprávny kraj, obec, rozpočtová a príspevková 
    organizácia samosprávneho kraja, alebo obce	11 313 836		10 597 416		6,33		8,02		
3. Ostatní obstarávatelia (§3 ods. l písm. c) až g) 	3 036 219		2 852 728		6,04		5,82		
4. Prirodzené monopoly	 30 295 225		28 807 302		4,91		10,55		
5. Iné subjekty	 115 683		108 642		6,09		-		
Spolu	71 655 251		68 264 474		4,73		6,00		

Úspory vo verejnom obstarávaní môžeme hodnotiť z rôznych hľadísk:
Z vyhodnotenia podľa metód verejného obstarávania (Príloha č. 1, 1/1) bola dosiahnutá najvyššia úspora 8,14 % v rokovacom konaní so zverejnením a 7,25 % verejnou súťažou. Najnižšia úspora 2,57 % bola dosiahnutá  rokovacím konaním bez zverejnenia, čo značne ovplyvňujú čiastkové zmluvy uzavreté na základe rámcových zmlúv, u ktorých  obstarávatelia uvádzajú zhodné hodnoty.

Verejné obstarávanie zatrieďuje jednotlivé predmety verejného obstarávania podľa platných klasifikácií (Colný sadzobník a Štatistická klasifikácia produkcie) do troch kategórií: tovar, práca a služba (Príloha č. 2, 2/1). Najvyššia priemerná úspora pravidelne vychádza v prácach a dosiahnutá hodnota bola vo výške 6,83 %. U prác, ktoré boli zabezpečované verejnou súťažou, to bolo až 10,90 %. Práve práce sú predmetom obstarávania, u ktorých je možné vyčíslovať úsporu až po realizácii, a to hlavne u prác (stavieb) väčšieho rozsahu až po niekoľkých rokoch. Dlhý časový úsek pri realizovaní diela môže mať za následok aj to, že dochádza k podpísaniu niekoľkých dodatkov k zmluve, ktoré už nie sú uvedené v štatistických formulároch. Orientačný charakter výšky úspor ovplyvňuje aj nedostatočne pripravené verejné obstarávanie zo strany obstarávateľa, keď si samotná realizácia vyžiada ďalšie navýšenie finančných prostriedkov.  

U tovarov bola dosiahnutá úspora 3,06 % a pri zabezpečení služieb 2,27 %.
Podľa jednotlivých krajov Slovenska (Príloha č. 3) bola úspora finančných prostriedkov v rozpätí od 0,64 % v Žilinskom kraji až do 9,53 % v Banskobystrickom kraji. Rozdiel medzi jednotlivými úsporami je vysoký až 8,89 %, ale veľký je aj rozptyl vo finančnom objeme prostriedkov pripadajúcich za jednotlivé kraje podľa sídla obstarávateľa. Až 62,67 % finančných prostriedkov zo zmluvnej ceny pripadne na Bratislavský kraj. 
Vyrovnanejšia je úspora podľa štatistických územných jednotiek v rozpätí od 4,05 % v Bratislavskom kraji do 6,37 % v regióne Východné Slovensko (Príloha č. 4). Výsledky v regióne Stredné Slovensko (5,48 %) a Západné Slovensko (5,68 %) sú takmer  totožné.

1.2 Hodnotenie podľa počtu uzavretých zmlúv

Rozbor uzavretých zmlúv je vykázaný z hľadiska metód verejného obstarávania, podľa typu obstarávateľov a predmetu obstarávania.
Celkový počet ukončených metód verejného obstarávania, ktorých výsledkom boli uzavreté zmluvy, bol 10 633. V porovnaní s rokom 2001 sa zvýšil o 4934  (o 86,57 %), z toho o 4373 (o 82, 15 %) narástol počet zmlúv uzavretých podľa Obchodného zákonníka (v tabuľkách „OZ“) a o 561 (o 149,20 %) počet rámcových zmlúv (v tabuľkách „RZ“) (§ 6 ods. 2 zákona o verejnom obstarávaní). (Príloha č. 5).
Verejná súťaž bola druhou najčastejšie používanou metódou verejného obstarávania podľa počtu podpísaných zmlúv, neukončených a zrušených súťaží, ktorú obstarávatelia uplatnili v 5555 (43,01 %) prípadoch (Príloha č. 5/1). V počte ukončených verejných súťaži došlo k nárastu o 1082 (o 42,13 %), čo rozhodne hodnotíme ako pozitívny trend. Súťažné metódy môžu prispieť k vyššej transparentnosti verejného obstarávania a lepšie zabrániť aj korupcii. Na druhej strane nemôžeme kladne hodnotiť vysoký počet zrušených verejných súťaží, ktorých bolo 1070. Takmer každá piata verejná súťaž bola zrušená, čo má nepriaznivý, ale nie vždy opodstatnený vplyv na  nárast počtu rokovacích konaní bez zverejnenia. Do konca roku 2002 bolo neukončených 835 verejných súťaží.
Užšia súťaž bola zastúpená celkom v počte  483 zmlúv (3,74 %). Nárast ukončených súťaží o 93 (o 34, 70 %) nebol  taký markantný. Zrušených bolo 65 a neukončených 57 užších súťaží.
Zanedbateľným počtom zo všetkých metód verejného obstarávania v počte 145 (1,12 %) boli použité rokovacie konania so zverejnením. Nárast o 63 (o 136, 96 %) ukončených súťaží je oproti predchádzajúcemu roku pomerne veľký. Podľa porovnania počtu zverejnených oznámení vo vestníku a v štatistických výkazoch musíme konštatovať, že obstarávatelia zrejme uvádzali vo výkaze aj tzv. podprahové metódy verejného obstarávania.  
Rokovacie konanie bez zverejnenia bola najčastejšie používanou metódou v minulom roku, až v 6733 prípadoch (52,13 %). Ukončených rokovacích konaní bez zverejnenia (Príloha č. 5/2) bolo spolu 6513, čo je nárast až o 3696 (o 131,20 %). Z uvedeného počtu môžeme podľa oznámení vo vestníku odpočítať 1589  zmlúv, ktoré predstavujú uzavreté čiastkové zmluvy na základe platnej rámcovej zmluvy, ale rozsah rokovacích konaní bez zverejnenia je aj tak veľmi veľký. 

V tabuľke sú uvedené len ukončené metódy verejného obstarávania.
	Rok	2001	2002	
Použitá metóda	OZ	RZ	Spolu	OZ	RZ	Spolu	
	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	
Verejná súťaž	2361	41,43	207	3,63	2568	45,06	3215	30,24	435	4,09	3650	34,33	
Užšia súťaž	250	4,39	18	0,31	268	4,70	332	3,12	29	0,28	361	3,40	
Rokovacie kon.
so zverejnením	44	0,77	2	0,04	46	0,81	100	0,94	9	0,08	109	1,02	
Rokovacie kon. bez zverejnenia	2668	46,81	149	2,62	2817	49,43	6049	56,89	464	4,36	6513	61,25	
Spolu	5323	93,40	376	6,60	5699	100,0	9696	91,19	937	8,81	10633	100,0	
Rozdiely v počte oznámení zverejnených vo vestníku (5842) a v počte zo štatistického zisťovania (6513) vyplývajú z toho, že hlavne obstarávatelia, ktorí zriedka aplikujú zákon o verejnom obstarávaní, si neuvedomujú, že je potrebné zverejniť všetky výsledky vo vestníku. 
Z hľadiska typu obstarávateľov úspory sú uvedené v nasledovnej tabuľke:
Rok	2001	2002	
Obstarávateľ	OZ	RZ	Spolu	OZ	RZ	Spolu	
	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	
1. Štátna RO a PO 
   a štátny účel. fond	2913	51,11	116	2,04	3029	53,15	3456	32,51	180	1,69	3636	34,20	
2. Samosprávny kraj,
    obec a ich RO a PO alebo obce	738	12,95	26	0,46	764	13,41	1329	12,50	36	0,34	1365	12,84	
3. Ostatní 
    obstarávatelia  	143	2,51	6	0,10	149	2,61	450	4,23	54	0,51	504	4,74	
4. Prirodzené  
    monopoly	1529	26,83	228	4,00	1757	30,83	4432	41,68	667	6,27	5099	47,95	
5. Iné subjekty	-	-	-	-	-	-	29	0,27	0	0	29	0,27	
Spolu	5323	93,40	376	6,60	5699	100,0	9696	91,19	937	8,81	10633	100,0	
	Najviac ukončených metód verejného obstarávania použili prirodzené monopoly 5099 (47,95 %), nárast až o 3342 (o 190,21 %). Takmer dvesto percentný nárast bol ovplyvnený rozdelením obstarávateľov na väčší počet samostatných subjektov (napr. Železnice SR a Železničná spoločnosť, a. s., rozdelenie energetických závodov na energetiku a teplárne). Pričom na tomto náraste má veľký podiel práve rokovacie konanie bez zverejnenia (3831), nárast až  o 2857 (293,33 %).
Druhou skupinou, ktorá uzavrela v minulom roku najviac zmlúv (3636), boli štátne rozpočtové a príspevkové organizácie, nárast o 607 (o 20,04 %).
Treťou skupinou sú samosprávne kraje, obce a ich rozpočtové a príspevkové organizácie u ktorých  sme zaznamenali 1365 zmlúv a  nárast o 601 zmlúv (o 78, 66 %). Tento nárast súvisí s prechodom kompetencií na miestnu samosprávu a VÚC. 
 	Iné subjekty použili zákon len v 29 prípadoch. V roku 2001 sme túto skupinu zvlášť nesledovali.
Viac ako polovica metód verejného obstarávania (5538) bola aplikovaná hlavne k obstarávaniu tovarov (Príloha č. 5/3). Nárast počtu uzavretých zmlúv bol o 3058 (o 123,31 %). Najviac zrušených súťaží sa týkalo obstarávania tovarov 575 (46,42 %), a z toho v 415 (72,17 %) prípadoch došlo k zrušeniu obstarávania tovarov verejnou súťažou. Na základe poznatkov z uplatňovania zákona v praxi, to úrad pripisuje hlavne na konto nekvalifikovane pripraveným súťažným podmienkam a snahe vyhnúť sa súťažným metódam. 
Nárast bol zaznamenaný aj u prác o 905 (o 45,73 %) a služieb o 971 (o 78,31 %).
Rok	2001	2002	
Predmet	OZ	RZ	Spolu	OZ	RZ	Spolu	
	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	počet	v %	
Tovar	2240	39,31	240	4,21	2480	43,52	4831	45,43	707	6,65	5538	52,08	
Práca	1932	33,90	47	0,83	1979	34,73	2835	26,66	49	0,46	2884	27,12	
Služba	1151	20,19	89	1,56	1240	21,75	2030	19,10	181	1,70	2211	20,80	
Spolu	5323	93,40	376	6,60	5699	100,0	9696	91,19	937	8,81	10633	100,0	
2.   Vyhodnotenie úspešných uchádzačov so sídlom v zahraničí
2.1 Finančné ukazovatele

Obstarávatelia v roku 2002 uzavreli nadlimitnými a podlimitnými metódami 506 zmlúv s uchádzačmi so sídlom v zahraničí v celkovej hodnote 3 693 711 tis. Sk a vykázali úsporu 0,64 %. Zmluvná hodnota v roku 2002 je nižšia (o 12,34 %) v porovnaní s  rokom 2001 (4 213 487 tis. Sk). 
Podľa metód verejného obstarávania bola najvyššia úspora v užšej súťaži 7,22 % a ďalej vo verejnej súťaží 4,37 % . (Príloha č. 6, 6/1).
Podľa predmetu verejného obstarávania dosiahli obstarávatelia pri zabezpečovaní tovarov úsporu 3,29 %. (Príloha č. 7, 7/1).
V hodnotení krajov a regiónov až 95,54 % zmluvnej hodnoty a 92,69 % počtu všetkých uzavretých zmlúv pripadá na Bratislavský kraj. (Príloha č. 8).
Rok	2001	2002	
Obstarávateľ	Zmluvy	Zmluvná cena	Rozdiel	Zmluvná cena	Predpoklad.
cena	Zmluvy	
	počet	v tis. Sk	v %	v %	v tis. Sk	v tis. Sk	počet	
1. Štátna RO a PO 
   a štátny účelový fond	22		1 980 095		0,85	-3,70	1 519 337		1 465 084		51		
2. Samosprávny kraj, obec,
    a ich RO a PO     	1		13 336		1,00	2,13	23 188		23 692		3		
3. Ostatní obstarávatelia 
    (§3 ods. l písm. c) až g) 	2		14 239		1,99	11,37	41 523		46 849		11		
4. Prirodzené monopoly	83		2 156 006		1,50	3,32	2 106 127 		2 178 434		384		
5. Iné subjekty	-		-		-	-2,67	3 536		3 444		6		
Spolu	108		4 163 676		1,18	0,64	3 693 711		3 717 503		455		
2.2   Hodnotenie podľa počtu uzavretých zmlúv
Oproti roku 2001 vzrástol počet uzavretých zmlúv so zahraničnými dodávateľmi o 241 (o 90,94 %). Keď podiel úspešných zahraničných uchádzačov za rok 2001 bol 4,65 % z počtu 5699 všetkých zmlúv, v roku 2002 je to takmer zhodný podiel 4,76 % avšak z počtu 10 633 všetkých zmlúv. 
Rokovacie konanie bez zverejnenia je metóda verejného obstarávania ktorou obstarávatelia uzavreli s uchádzačmi zo zahraničia najviac zmlúv (457), a to viac o 188 (o 70,94 %) zmlúv oproti predchádzajúcemu roku.
Rok	2001	2002	
Použitá metóda	Zmluvná cena	Spolu	Zmluvná cena	Uzavreté zmluvy	
				OZ	Rámcové	Spolu	
	v tis. Sk	počet	v %	v tis. Sk	počet	v %	počet	v %	počet	v %	
Verejná súťaž	320 039	29	10,94	373 819	26	5,14	17	3,36	43	8,50	
Užšia súťaž	10 019 	1	0,38	239 064	5	0,99	0	0	5	0,99	
Rokovacie kon.
so zverejnením	0	0	0	93 970	1	0,19	0	0	1	0,19	
Rokovacie kon. bez zverejnenia	3 833 618	235	88,68	2 986 858	423	83,60	34	6,72	457	90,32	
Spolu	4 213 487	265	100,0	3 693 711	455	89,92	51	10,08	506	100,0	
Okruh dôvodov použitia rokovacieho konania bez zverejnenia, ktoré obstarávatelia uvádzali, je rozmanitý a podrobne uvedený v tabuľke. 
§ 52 ods.	rok  2002	
	1a	1b	1c	1g	1i	2a	2b	2c	neuviedol	Spolu	
Počet	120	48	5	17	9	170	33	5	50	457	
v %	26,26	10,50	1,09	3,72	1,97	37,2	7,22	1,09	10,95	100	
Najčastejšie používaným dôvodom bolo uzavretie čiastkovej zmluvy na základe platnej rámcovej zmluvy u 37,20 % prípadov. Na základe vysokého počtu rámcových zmlúv môžeme čiastočne odôvodniť aj celkovú nízku zmluvnú cenu s ohľadom na 171,70 % nárast počtu zmlúv.
Ďalšie veľmi často uvádzané dôvody boli: získavanie predmetu obstarávania dostupného z jedného zdroja  v 26,26 %,  dôvod autorských práv v 10,50 % a  dôvod doplňujúceho plnenia od pôvodného zmluvného partnera v 7,22 % .
Rokovacím konaním so zverejnením bola uzavretá len jedna zmluva na zabezpečenie služieb z dôvodu, ktoré neumožňujú určiť požiadavky na spôsob určenia ceny.
Keď hodnotíme úspešných uchádzačov so sídlom v zahraničí podľa predmetu verejného obstarávania, prvé miesto jednoznačne patrí tovarom. Ich podiel zastúpenia zo všetkých predmetov je 73,32 % (371 zmlúv). Nárast oproti roku 2001 je o 182. 
	Výrazné zmeny nastali pri zabezpečovaní prác. V roku 2002 boli zahraniční uchádzači úspešní v 125 prípadoch, nárast o 101.
	Opačný vývoj nastal u služieb, kde došlo k poklesu uzavretých zmlúv na 8, čo je oproti roku 2001 menej o 64 zmlúv .  
Rok	2001	2002	
Predmet	Zmluvná cena	Spolu	Zmluvná cena	Uzavreté zmluvy 	
				podľa OZ	Rámcové	Spolu	
	v tis. Sk	počet	v %	v tis. Sk	počet	v %	počet	v %	počet	v %	
Tovar	2 824 868	189	71,32	1 170 885	332	65,61	39	7,71	371	73,32	
Práca	31 048	4	1,51	2 374 086	115	22,73	10	1,97	125	24,70	
Služba	 1 307 760	72	27,17	148 740	8	1,58	2	0,40	10	1,98	
Spolu	4 213 487	265	100,0	3 693 711	455	89,92	51	10,08	506	100,0	
2.2	Podľa sídla uchádzačov

	Podľa očakávania v sledovanom období  bolo najviac zmlúv uzavretých s uchádzačmi v Českej republike 333 (65,81 %), viac o 223 (o 202, 73 %), v  zmluvnej cene 1 629 897 tis. Sk (44,13 %). Aj druhé miesto v poradí ostalo nezmenené a v 53 (10,47 %) prípadoch  boli úspešní uchádzači z Nemecka, nárast o 5 prípadov (o 10,42 %). K zmene došlo na treťom mieste, ktoré prináleží uchádzačom z Talianska, ktorí uzavreli 28 zmlúv, nárast o 20 (o 250,00 %).
Ďalšou krajinou v poradí bolo Rakúsko 21 (4,15 %) zmlúv, pokles o 5 (o 19,23 %). Poslednou krajinou, z ktorej uchádzačmi bolo uzavretých viac ako 10 zmlúv, bola Veľká Británia 17 (3,36 %) zmlúv, nárast o 9 (112,50 %). (Príloha č. 9)

2.3	Podľa integračných zoskupení

	V tabuľke je prehľad úspešných uchádzačov so sídlom v zahraničí podľa jednotlivých integračných zoskupení krajín (Príloha č. 10) Európskej únie (EÚ) a jednotlivých dohôd o voľnom obchode Európske združenie voľného obchodu (EFTA), Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode (CEFTA). 
	Skupina úspešných zahraničných uchádzačov z krajín, ktoré sú zoskupené v CEFTA, tvoria zároveň skupinu kandidátskych krajín EÚ. 
	Počet zmlúv uzavretých s krajinami EÚ je z roka na rok väčší. V roku 2001 s krajinami EÚ bolo uzavretých 121 zmlúv a v roku 2002 to bolo 141, nárast o 20 (o 16,53 %). 
	V roku 2002 bolo až 344 zmlúv podpísaných s kandidátskymi krajinami EÚ, tento nárast o 228 (o 196,55 %) až na 96,80 % pripadá Českej republike. 
	 
Rok	2001	2002	
Zoskupenie	 Zmluvy (ukončené met.)	Zmluvná cena	Zmluvy
(ukončené met.)
	Zmluvná cena	
	počet	v %	v tis. Sk	v %	počet	v %	v tis. Sk	v %	
EÚ	   121  	45,65	1 554 709		37,35	141	27,87	1 893 712		51,27	
CEFTA/ KK EÚ	   116	43,77	1 961 518		47,11	344	67,98	1 643 944		44,51	
EFTA	    16	6,05	612 976		14,72	5	0,99	16 501		0,45	
Ostatné kraj.	12	4,53	34 473		0,82	16	3,16	139 554		3,77	
Spolu	265	100,0	4 163 676		100,0	506	100,0	3 693 711		100,0	

3.  Podiel verejného obstarávania na HDP

Podľa predbežných údajov  hrubého domáceho produktu za rok 2002 bol podiel verejného obstarávania  vo výške 6,36 %. V porovnaní s minulým rokom je tento výsledok priaznivejší. 
Podiely verejného obstarávania z HDP sú v tabuľke.
Rok	Zmluvná cena	Úspora	Podiel z HDP	
			Predbežné údaje	Revidované údaje	
	v mld. Sk	v %	v %	v %	
2000	53,5	7,2	6,03	5,75	
2001	55,7	6,0	5,78	5,63	
2002	68,3	4,7	6,36		
4. Záver

	Metódy a postupy verejného obstarávania  použili obstarávatelia definovaní v zákone o verejnom obstarávaní, a preto obstarávať im vyplýva zo zákona, ale aj subjekty, ktoré obstarávateľmi zo zákona nie sú, a použili zákonné postupy na základe požiadavky poskytovateľa dotácií. 
	Ako vyplýva z Informácie o celkovom štatistickom vyhodnotení procesu verejného obstarávania, za rok 2002 počet aktívnych obstarávateľov, ktorí použili nadlimitné a podlimitné metódy verejného obstarávania, sa rozšíril takmer o jednu tretinu. 
V roku 2003 je predpoklad, že vplyvom decentralizácie štátnej správy bude naďalej narastať ich počet. Z dôvodu prechodu kompetencií na miestnu samosprávu a VÚC dôjde k presunu počtu obstarávateľov, čím budú výraznejšie rozdiely medzi touto skupinou a ústrednou štátnou správou v porovnaní s predchádzajúcim rokom.
Obstarávatelia uzavreli 10 633 zmlúv, čo je až o 4934 zmlúv viac oproti roku 2001. Z toho až 3232 zmlúv pripadá na rokovacie konanie bez zverejnenia. Evidujeme aj veľký počet zrušených verejných súťaží. 
Výrazne sa zvýšil aj počet uzavretých zmlúv s uchádzačmi zo zahraničia. Keď v roku 2001 to bolo 265 zmlúv, v roku 2002 to už bolo 506. V prevažnej miere však boli tieto zmluvy uzavreté v rokovacom konaní bez zverejnenia.
I keď proces verejného obstarávania je dosť komplikovaný, a  preto sa zákon o verejnom obstarávaní často porušuje, jeho aplikáciou sa v minulom roku prispelo k zníženiu predpokladaných výdavkov v objeme 3,39 mld. Sk.  
Zákon o verejnom obstarávaní prispieva k efektívnejšiemu využitiu finančných prostriedkov a skvalitneniu ekonomického prostredia tým, že podnikatelia sú povinní preukazovať obstarávateľom plnenie povinností voči štátu ako plnenie podmienok účasti vo verejnom obstarávaní.
Zo spracovania štatistických výkazov možno konštatovať, že obstarávatelia nevenujú náležitú pozornosť aplikácii zákona o verejnom obstarávaní, ani vypĺňaniu  štatistických výkazov. Výsledky štatistického zisťovania poukazujú najmä na:
•	nekompletné vypĺňanie štatistických výkazov v dôsledku nedostatočnej alebo neexistujúcej 
  	evidencie verejného obstarávania;
•	neuvádzanie typu  obstarávateľa;
•	vykazovanie aj údajov o uzavretých zmluvách, ktoré štatistický výkaz nepožadoval (tzv. podprahové obstarávanie);
•	uvádzanie jednotkovej ceny namiesto zmluvnej ceny celkom;
•	neuvádzanie predpokladanej ceny, čo poukazuje na nedostatočný prieskum trhu pri určovaní predpokladanej ceny;
•	vysoký podiel nesúťažnej metódy – rokovacieho konania bez zverejnenia;
•	vysoký podiel zrušených verejných súťaží (17,31 % z celkového počtu súťažných metód 6183);
•	nezverejňovanie výsledkov oznámení vo vestníku, najmä v rokovacom konaní bez zverejnenia.

	Stálym problémom uplatňovania transparentných metód verejného obstarávania je, že obstarávatelia nevenujú dostatočnú pozornosť plánovacej etape verejného obstarávania. Obstarávateľ by totiž mal mať, čo najskôr po začatí kalendárneho roka, k dispozícii plán verejného obstarávania, v ktorom by boli navrhnuté všetky zmluvy, ktoré mieni uzavrieť v priebehu roka, stanovená predpokladaná cena a dĺžka zmluvného záväzku alebo predpokladané množstvo tovaru. V súčasnosti platný zákon o verejnom obstarávaní, aj keď ustanovuje v prípade užšej súťaže a rokovacieho konania so zverejnením možnosť v nevyhnutných prípadoch skrátiť lehotu na splnenie podmienok účasti z 37 dní na 15 dní a lehotu na predkladanie ponúk zo 40 dní na 10 dní, je proces časovo veľmi náročný. Oznámenie poradia úspešnosti ponúk sa totiž pevne viaže na lehotu viazanosti ponúk. Tým sa proces uzavretia zmluvy neopodstatnene predlžuje až na jeden mesiac. Z týchto dôvodov úrad v pripravovanej novele zákona o verejnom obstarávaní navrhuje, aby oznámenie výsledku metódy verejného obstarávania nebolo viazané na uplynutie lehoty viazanosti ponúk. Od navrhovanej úpravy sa očakáva, že na jednej strane umožní obstarávateľom v skrátených lehotách uzatvárať zmluvy transparentnými metódami verejného obstarávania a na druhej strane sa zníži počet rokovacích konaní bez zverejnenia.
 	V nadväznosti na štatistické výsledky úrad zintenzívni dohľad nad verejným obstarávaním a zameria sa na kontrolu splnenia podmienok použitia rokovacieho konania bez zverejnenia.