Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR
v 1. až 3. štvrťroku 2007, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2007
a prognóza na 1. štvrťrok 2008 (1)

Podľa spresneného odhadu sa v 1. až 3. štvrťroku 2007 vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 1 354,9 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástol v stálych cenách o 9 % (v bežných cenách o 11,6 %). Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 1 228 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 10,3 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii klesol o 0,7 p. b. na 59,6 %.

Na celkovej tvorbe HDP sa podieľal rast produktivity práce a zároveň sa zvýšila aj zamestnanosť. Celková zamestnanosť (3) v 1. až 3. štvrťroku dosiahla 2 167,7 tis. osôb, z toho bolo 1 884,1 tis. zamestnancov. V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2006 vzrástla o 2,1 % pri zvýšení počtu zamestnancov o 1,9 %.

Zrýchlenie tvorby hrubého domáceho produktu súviselo s rastom pridanej hodnoty v priemysle (o 19,3 %), vo verejnej správe, školstve, zdravotníctve a ostatných službách (o 16,3 %), obchode, hoteloch a reštauráciách, doprave (o 10,7 %), vo finančnom sprostredkovaní a nehnuteľnostiach (o 4,9 %). Úroveň 1. až 3. štvrťroka 2006 nedosiahla pridaná hodnota vytvorená v pôdohospodárstve a rybolove (o 18,7 %) a v stavebníctve (o 10,4 %). Tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil aj pokles daní, subvencií a ciel o 2,4 %.

Medziročný prírastok hrubého domáceho produktu bol ovplyvnený pokračujúcim rastom zahraničného dopytu o 16 %. V rámci domáceho dopytu vzrástla tvorba hrubého fixného kapitálu o 7,6 %, konečná spotreba domácností o 7,5 % a konečná spotreba verejnej správy o 0,6 %. Vyššia bola aj spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam o 6 % (tvorila 0,9 % HDP). 

V 1. až 3. štvrťroku dosiahla celková tvorba hrubého kapitálu 364,2 mld. Sk, v tom tvorba hrubého fixného kapitálu 340,1 mld. Sk a zmena stavu zásob 24,1 mld. Sk.

Tvorba hrubého fixného kapitálu medziročne vzrástla o 7,6 % (v bežných cenách o 9,5 %). Vo vývoji sa prejavil hlavne rast tvorby nových fixných aktív o 5 % (na 334,9 mld. Sk), pokles objemu nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 34,4 % (na 79,8 mld. Sk) a úbytku použitého dlhodobého majetku o 40,8 % (na 75,3 mld. Sk).

Do rozvoja technického potenciálu vo forme strojov smerovalo 149 mld. Sk (z toho do kovových výrobkov a strojov 110,3 mld. Sk). Tvorba hrubého fixného kapitálu v oblasti stavieb dosiahla 172,3 mld. Sk (z toho budovy na bývanie 31,4 mld. Sk). Na získanie ostatných produktov dlhodobej spotreby sa vynaložilo 17 mld. Sk a produktov pôdohospodárstva a rybolovu 1,7 mld. Sk. Vývoj v oblasti strojov výrazne ovplyvnili vyššie kapitálové výdavky do dopravných zariadení o 19,1 % a do kovových výrobkov a strojov o 6,1 %. Objem investícií do stavieb vzrástol o 5,2 % pri raste investičných prostriedkov do budov na bývanie o 12,7 % a do ostatných stavieb o 3,6 %. Viac financií sa vynaložilo aj na zaobstaranie ostatných dlhodobých výrobkov tvoriacich fixné aktíva o 18 %.

Stav zásob k 30. septembru 2007 medziročne  vzrástol v bežných cenách o 9,1 mld. Sk. V ich zmene v bežných cenách sa premietol rast zásob materiálu (o 21,7 %), tovaru (o 15,2 %), nedokončenej výroby (o 7 %) a pokles stavu zvierat (o 5 %). (4)

Konečná spotreba domácností sa oproti 1. až 3. štvrťroku 2006 zvýšila v bežných cenách o 9,8 %. Vývoj súvisel najmä s vyššou tvorbou úspor (o 20 %), čo ovplyvnil rýchlejší rast bežných príjmov (o 10,4 %) ako bežných výdavkov (o 9 %). Disponibilné zdroje domácností vzrástli o 10,8 % v dôsledku zvýšenia odmien zamestnancov o 9,7 % (pri raste hrubých miezd a platov o 10,6 %). Na reálny rast konečnej spotreby domácností pôsobil vývoj inflácie, ktorá dosiahla 2,6 % (4,6 % v 1. až 3. štvrťroku 2006).

Na celkovej konečnej spotrebe domácností v bežných cenách sa najviac podieľali výdavky na bývanie 26,8 %, nákupy potravinárskeho tovaru tvorili 18,6 %, výdavky na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domu 5,3 % a na odievanie a obuv 4,1 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravie o 23,3 %, na dopravu o 14,4 % a na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržba domu o 12,6 %.

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežného odhadu medziročne vzrástla v bežných cenách o 3,2 % na 220,5 mld. Sk. Jej podiel na HDP sa v bežných cenách znížil o 1,3 p. b. na 16,3 %. 

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v bežných cenách tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 38,2 %, naturálne sociálne dávky 27,7 % a medzispotrebu 23,7 %. Z celkových výdavkov smerovalo na individuálnu spotrebu 44,7 % a na kolektívnu spotrebu 55,3 %. 

Saldo zahraničného obchodu tovarov a služieb bolo podľa predbežných výsledkov (5) aktívne v objeme 10,9 mld. Sk. Jeho úroveň ovplyvnilo aktívne saldo vývozu a dovozu služieb (10 mld. Sk) a aktívne saldo zahraničného obchodu tovarov (0,9 mld. Sk).   

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná  podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) vzrástla v bežných cenách na 84,8 % (o 1,9 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa znížila na 84 % (o 2,7 p. b.).

Z pohľadu tvorby dôchodkov medziročný prírastok hrubého domáceho produktu v bežných cenách súvisel s rastom hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 14,4 % a odmien zamestnancov (6) o 9,7 %.

Podiel odmien zamestnancov na HDP predstavoval 34,7 %. Hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky tvorili 56 %.

Medziročný rast bežných príjmov domácností sa podľa predbežného odhadu spomalil o 0,6 p. b. na 10,4 % (reálne vzrástli o 7,6 %). Z celkového objemu 1 043 mld. Sk najväčšiu časť v bežných cenách tvorili odmeny zamestnancov (48,6 %). Hrubý  zmiešaný dôchodok sa podieľal 29,5 %, sociálne dávky 16 %, ostatné bežné transfery 3,2 % a dôchodky z majetku 2,7 %. Vývoj priaznivo ovplyvnil najmä prírastok hrubého zmiešaného dôchodku 11,5 % a odmien zamestnancov 9,7 %. Príjmy zo sociálnych dávok vzrástli o 9,2 %, z ostatných bežných transferov o 9,1 % a z dôchodkov z majetku o 20 %.  

Korporácie nefinančného a finančného sektora podľa predbežných výsledkov dosiahli v 1. až 3. štvrťroku zisk v objeme 279  mld. Sk pri medziročnom raste o 20,4  %. Podľa charakteru produkcie v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb bol zisk vyšší o 36 % a v odvetviach produkujúcich trhové výrobky o 7,7 %. (7)

Tvorba zisku v nefinančných korporáciách sa medziročne zvýšila o 19 % (o 39,9 mld. Sk) na 249,7 mld. Sk.

Rozhodujúca časť z celkového objemu zisku bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 76,7 mld. Sk, obchode 52  mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 50,8 mld. Sk, v doprave, poštách a telekomunikáciách 39,4 mld. Sk. Nehnuteľnosti a prenájom hospodárili so ziskom 16,3 mld. Sk, stavebníctvo 10,1 mld. Sk, ostatné spoločenské služby 2,5 mld. Sk, ťažba nerastných surovín 2,2 mld. Sk, hotely a reštaurácie 2 mld. Sk a školstvo 0,05 mld. Sk. Pôdohospodárstvo a rybolov vykázalo stratu 2,1 mld. Sk, zdravotníctvo a sociálna pomoc 0,2 mld. Sk (vlani bol zisk 3,7 mld. Sk).

Vyššia tvorba zisku ako v 1. až 3. štvrťroku 2006 súvisela hlavne s jeho výrazným rastom v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 19,8 mld. Sk) a v obchode (o 13,1 mld. Sk). Vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody vzrástol o 6,9 mld. Sk, v priemyselnej výrobe o 4,7 mld. Sk, v hoteloch a reštauráciách o 0,8 mld. Sk. Najviac sa znížil objem zisku v stavebníctve (o 1,6 mld. Sk). Strata pôdohospodárstva a rybolovu zostala takmer na minuloročnej úrovni. 

Finančné korporácie dosiahli zisk 29,3 mld. Sk, v tom vo finančných inštitúciách 15,6 mld. Sk, v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 7,4 mld. Sk a u ostatných finančných sprostredkovateľov 6,3 mld. Sk. V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2006 sa ich zisk zvýšil o 33,5 % (o 7,4 mld. Sk) pri raste zisku vo finančných inštitúciách (o 2,8 mld. Sk), v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch (o 4 mld. Sk) a u ostatných finančných sprostredkovateľov (o 0,6 mld. Sk).

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (8) skončilo k 30. septembru 2007 schodkom 0,6 mld. Sk. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 228,5 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 229,2 mld. Sk. 

Príjmy štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 16,4 mld. Sk (o 7,7 %). K rastu prispeli hlavne vyššie daňové výnosy o 11,5 mld. Sk (najvyššie prírastky dosiahli daň z príjmov právnických osôb 5,2 mld. Sk a spotrebné dane 3 mld. Sk). Objem prijatých grantov a transferov vzrástol o 4,2 mld. Sk a nedaňových príjmov o 0,7 mld. Sk. 

Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 11,9 mld. Sk (o 5,5 %). Bežné výdavky vzrástli o 10,2 mld. Sk a kapitálové výdavky o 2 mld. Sk.

Príjmy štátneho rozpočtu boli oproti alikvotnému objemu ročného rozpočtu nižšie o 4,3 mld. Sk a výdavky o 32,5 mld. Sk.

Medziročný rast inflácie sa spomalil z 2,8 % v 1. štvrťroku na 2,5 % v 3. štvrťroku. Jej hodnota v máji, júli a auguste (zhodne 2,3 %) bola najnižšia od septembra 2005. V priemere za 1. až 3. štvrťrok dosiahla medziročná inflácia 2,6 % (o 2 p. b. nižšia ako vlani). Rast regulovaných cien sa spomalil na 1,8 % (o 9,8 p. b.), jadrová inflácia zostala na minuloročnej úrovni (2,5 %).

Inflácia odvodená z harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (ktorá je smerodajná z hľadiska posudzovania plnenia maastrichtských kritérií) má od začiatku roka (s výnimkou septembra, kedy dosiahla 1,7 %) klesajúci trend. V zmysle tohto indexu sa inflácia znížila z 2,2 % v januári na 1,2 % v júli a auguste, čo bola historicky najnižšia úroveň.

Menový agregát M3 ku koncu septembra dosiahol 1 039,4 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2006 bol vyšší o 16,2 %. Objem peňažného subagregátu M2 vzrástol o 15,1 % (vklady a prijaté úvery s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov o 22 %). Peňažný subagregát M1 sa zvýšil o 11,6 % v dôsledku prírastku vkladov a prijatých úverov splatných na požiadanie (12,5 %) a hodnoty obeživa (8,9 %). (9)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. až 3. štvrťroku 2007 v Slovenskej republike narodilo 40 910 živých detí (o 206 viac ako v rovnakom období minulého roka) a zomrelo 40 118 osôb (o 611 viac). Prirodzený prírastok obyvateľstva dosiahol 792 osôb (o 405 menej ako vlani). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 4 200 osôb (prisťahovalo sa 5 522 a vysťahovalo sa 1 322 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva Slovenska medziročne vzrástol na 4 992 osôb (o 1 433 osôb).

K 30. septembru 2007 mala Slovenská republika 5 398 629 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril  51,5 %.

Medziročné tempo rastu zamestnanosti (podľa výberového zisťovania pracovných síl) (10) sa zmiernilo z 3,1 % v 1. štvrťroku na 2 % v 3. štvrťroku. V priemere za tri štvrťroky sa počet pracujúcich zvýšil o 2,3 %, čo bolo o 1,7 p. b. menej ako vlani.

Celková zamestnanosť v 1. až 3. štvrťroku dosiahla 2 343,6 tis. osôb, z toho bolo 2 032,8 tis. zamestnancov, 226 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 72,1 tis. podnikateľov so zamestnancami a 2 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov. Medziročne vzrástla o 52,6 tis. osôb. Vo vývoji sa premietol vyšší počet zamestnancov o 39 tis. (o 2 %), podnikateľov bez zamestnancov o 9,6 tis. (o 4,4 %), podnikateľov so zamestnancami o 1,5 tis. (o 2,1 %) a vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov o 0,8 tis. (o 66,7 %).

V zahraničí bolo zamestnaných 174,4 tis. osôb (7,4 % z celového počtu pracujúcich). Ich počet sa medziročne zvýšil o 19,9 tis. osôb (o 12,9 %). Najviac osôb vycestovalo za prácou do zahraničia z Prešovského, Nitrianskeho a Žilinského kraja.

Z európskych krajín pracovali Slováci hlavne v Českej republike, Veľkej Británii, Maďarsku, Rakúsku, Írsku, Nemecku a Taliansku a to najviac v priemyselných odvetviach a stavebníctve (zhodne 29 %), v hoteloch a reštauráciách (11,2 %).

Nadväzne na rast zamestnanosti sa zvýšila aj miera zamestnanosti osôb vo veku 15 - 64 rokov. (11) V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2006 vzrástla o 1,3 p. b. na 60,4 %. Miera zamestnanosti mužov sa zvýšila na 68 % a žien na 52,9 %.
V priemere za 1. až 3. štvrťrok sa zvýšil počet zamestnaných osôb (podľa štvrťročného štatistického výkazníctva) v hospodárstve o 2,6 % (o 55,4 tis.) na 2 212,8 tisíc. Tempo vývoja sa v jednotlivých štvrťrokoch v podstate nemenilo (v 1. a 3. štvrťroku rast zhodne o 2,6 %, v 2. štvrťroku o 2,5 %).

Na vývoj zamestnanosti pôsobil rast počtu zamestnaných osôb v nehnuteľnostiach a prenájme o 6,3 %, stavebníctve o 6,1 %, hoteloch a reštauráciách o 4 %, obchode o 3,5 %, priemysle o 3,4 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 2,4 %, ostatných spoločenských službách o 2,1 %, v zdravotníctve a sociálnej pomoci o 1,2 %. Nižší ako pred rokom bol počet zamestnaných osôb v pôdohospodárstve a rybolove o 3 %, školstve o 0,7 % a vo verejnej správe a obrane o 0,3 %. Vo finančnom sprostredkovaní sa nezmenil. 

K 30. septembru 2007 bolo v hospodárstve SR k dispozícii 22 691 voľných pracovných miest. (12) V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka bol ich počet vyšší o 3 731 (o 19,7 %) pri najvýraznejšom prírastku vo verejnej správe a obrane (95,1 %). Rýchlejšie ako v priemere rástol aj v ťažbe nerastných surovín (o 34,4 %), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 31,7 %), hoteloch a reštauráciách (o 31,3 %), ostatných spoločenských službách (o 22,5 %) a vo finančnom sprostredkovaní (o 19,9 %). Znížil sa v doprave, poštách a telekomunikáciách o 35,4 %, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 18,9 %, pôdohospodárstve a rybolove o 14,5 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 2,2 % a v školstve o 0,6 %.

Nezamestnanosť (podľa výberového zisťovania pracovných síl) (13) sa v 1. až 3. štvrťroku znížila oproti rovnakému obdobiu minulého roka o 18,5 % na 297,4 tis. osôb (v 3. štvrťroku o 12,8 %). Miera nezamestnanosti klesla o 2,4 p. b. na 11,3 % (v 3. štvrťroku na 11,2 %).  

Nezamestnanosť najviac znižovali osoby, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 19,3 tis.), osoby s posledným zamestnaním v priemysle (o 11,5 tis.), pôdohospodárstve a rybolove (o 8,7 tis.), stavebníctve (o 5,9 tis.), ostatných spoločenských službách (o 5 tis.), obchode (o 3,5 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 3,2 tis.). Znížil sa aj počet osôb s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 5,7 tis.). Počet osôb, ktoré naposledy pracovali vo verejnej správe a obrane zostal na minuloročnej úrovni a zvýšil sa v školstve o 0,7 tis. osôb.

Priemerná mesačná nominálna mzda (14) zamestnanca v hospodárstve sa medziročne zvýšila o 6,9 % na 19 209 Sk. Reálna mzda vzrástla o 4,2 % (vlani o 3,2 %), jej dynamiku ovplyvnila najmä nižšia úroveň priemernej inflácie.  

Najvyššia úroveň priemernej mesačnej mzdy pretrvávala vo finančnom sprostredkovaní (41 380 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (27 893 Sk). V siedmich odvetviach bola mzda nižšia ako v priemere za hospodárstvo SR. Najnižšiu priemernú nominálnu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (14 560 Sk), ostatných spoločenských službách (14 934 Sk),  stavebníctve (15 065 Sk), v pôdohospodárstve a rybolove (15 389 Sk). 

V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2006 vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda vo všetkých odvetviach. Relatívne najrýchlejšie v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 15,1 %), ťažbe nerastných surovín (o 10,9 %), v pôdohospodárstve a rybolove (o 10,1 %). Najnižší prírastok mzdy bol vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (4,5 %) a v nehnuteľnostiach a prenájme (5,5 %). 

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila vo všetkých odvetviach.

Podľa právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v podnikateľskej sfére (podniky s 20 a viac zamestnancami) o 8 %  na 21 975  Sk, v príspevkových organizáciách o 7,7 % na 16 462 Sk, v rozpočtových organizáciách o 7,1 % na 18 472 Sk a v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 0,7 % na 17 112 Sk.  
  
Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa rovnako ako v prognóze zo septembra t. r. očakáva v roku 2007 predpokladaný medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 8,8 % a rast zamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl o 2,3 %. Upresňuje sa priemerná ročná miera inflácie na 2,8 % a zníženie počtu nezamestnaných na 16,5 % (295 tis. osôb). Miera nezamestnanosti by podľa upresnenej prognózy mala v priemere za rok 2007 dosiahnuť 11,1 %. Priemerná mesačná nominálna mzda by mala vzrásť o 7 % na 20 100 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien sa očakáva medziročný rast reálnej mzdy o 4,1 %.

V 1. štvrťroku 2008 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 8 %. Miera inflácie v marci 2008 oproti marcu 2007 sa očakáva vo výške 3,1 %. Na trhu práce (podľa  výberového  zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala vzrásť medziročne o 1,8 % pri poklese počtu nezamestnaných o 7,6. % na 280 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva v priemere za 1. štvrťrok 2008 vo výške 10,6 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 19 700 Sk s medziročným prírastkom 6,4 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda medziročne vzrastie o 3,2 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 50. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2007. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2007 o 2 dni vyšší ako v 1. až 3. štvrťroku 2006.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Údaje sú zostavené a revidované na základe implementácie nových metodických princípov vyplývajúcich z nariadení EÚ a Eurostatu v porovnateľnom časovom rade. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby (aj jej jednotlivých zložiek) a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji sú zo stálych cien vypočítaných reťazením objemov s použitím referenčného roka 2000.

(3) Zamestnanosť podľa ESNÚ 95 - zamestnanosť vyjadrená počtom osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti spadajúcej do rámca výroby v systéme národných účtov. Pri konštrukcii ukazovateľov účtov práce sa používa  metóda bilancovania, t.j. bilancuje sa  ponuka pracovných síl s dopytom. Ide o porovnávanie a  harmonizovanie dát získaných z podnikových zisťovaní s dátami z výberového zisťovania pracovných síl v domácnostiach  tak, aby zodpovedali definíciám ILO a ESNÚ 95. Podľa ESNÚ je zamestnanosť vyjadrená v domácom koncepte. V tomto koncepte sa získavajú dáta z podnikových zisťovaní. V záujme porovnateľnosti sa dáta z výberových zisťovaní pracovných síl upravujú o počet rezidentov pracujúcich v zahraničí, nerezidentov prichádzajúcich zo zahraničia, zamestnancov v kolektívnych domácnostiach, žien na materskej dovolenke a podobne.

(4) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 30.9.2006.
(5) Údaje sú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(6) Odmeny zamestnancov vyplatené rezidentskými zamestnávateľmi.

(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov, ktoré sú zahrnuté v dôchodkoch domácností. Výsledok hospodárenia je pred zdanením. 

(8) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(9) Údaje Národnej banky Slovenska podľa metodiky Európskej centrálnej banky.

(10) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

(11) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

(12) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených pracovných miest k poslednému dňu štvrťroka, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

(13) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(14) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov, od roku 2006 sú do súboru zahrnuté ozbrojené zložky, od roku 2007 aj profesionálni vojaci (týka sa to aj údajov o zamestnanosti); údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod