Návrh 
programu komplexnej ochrany historických knižničných dokumentov, historických knižničných fondov a knižničného písomného dedičstva Slovenska

Úvod 
Slovenská republika je neobyčajne bohatá na knižničné písomné dedičstvo. Pokiaľ ide o množstvo, môže sa porovnávať s najkultúrnejšími európskymi krajinami. Táto skutočnosť je daná najmä historickými súvislosťami, ale aj činnosťou významných osobností, inštitúcií alebo sa viaže na významné udalosti našich národných dejín. Slovensko doteraz nedostatočne rozvíjalo aktivity zamerané na jeho ochranu. Výsledkom tohto stavu je skutočnosť, že časť  knižničného písomného dedičstva bola v minulosti (najmä po roku 1989) vyvezená do zahraničia. Došlo k tomu nielen v dôsledku politických zmien, ktoré otvorili hranice, ale aj z dôvodu, že značná časť vzácnych rukopisov, starých a vzácnych tlačí, slovacikálnych dokumentov do roku 1918 a významných slovacikálnych dokumentov bez časového ohraničenia, vzácnych fondov (ďalej len „historické tlače a fondy“) sa vrátila pôvodným vlastníkom, ktorí nevenovali primeranú pozornosť ich odbornému spracovaniu a evidencii, ale ani ich primeranej ochrane pred poškodením a odcudzením. Prijatím zákona č. 183/2000 Z. z. o knižniciach, o doplnení zákona SNR č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti a o zmene a doplnení zákona č. 68/1997 Z. z. o Matici slovenskej v znení neskorších predpisov (ďalej len „knižničný zákon“) sa vytvorili zákonné podmienky na to, aby sa zlepšila a stabilizovala situácia v odbornom spracovaní, ochrane, sprístupňovaní, uložení, ale aj vo vyhlasovaní najvzácnejších historických rukopisov, tlačí a fondov za historický knižničný dokument (ďalej len „HKD“) a historický knižničný fond (ďalej len „HKF“). Knižničný zákon zároveň jednoznačne definoval práva a povinnosti vlastníkom alebo správcom HKD a HKF. Vzhľadom na dlhodobú absenciu príslušnej legislatívnej normy, ktorá by upravovala problematiku HKD a HKF, resp. knižničného písomného dedičstva,  v súčasnosti chýba celkový prehľad o aktuálnom stave (počtoch a ich fyzickej kondícii) vzácnych tlačí a fondov, ako aj odborná a vedecká analýza ich kultúrnej a historickej hodnoty. 
Z uvedeného dôvodu sa Návrh programu komplexnej ochrany historických knižničných dokumentov, historických knižničných fondov a knižničného písomného dedičstva Slovenska (ďalej len „program“) dotýka nielen ministerstva kultúry, ale aj kultúrnych organizácií v pôsobností vyšších územných celkov (ďalej len „VÚC“), obcí, cirkví a náboženských spoločností. Ide o subjekty, ktoré vlastnia alebo spravujú vzácne tlače a fondy, HKD a HKF. Bez ukončenia procesu pasportizácie sa nedá presne kvantifikovať rozsah historických tlačí a fondov, ktorých sa program dotkne.
Program v oblasti knižničného písomného dedičstva rieši aj problematiku ochrany slovacikálneho písomného dedičstva, ktorý plní funkciu konzervačného fondu. Podľa knižničného zákona „konzervačná knižnica je knižnica, ktorá podľa osobitného predpisu získava a trvale uchováva knižničný dokument pre budúce generácie“. Program sa konkrétne dotkne Slovenskej národnej knižnice v Martine (ďalej len „SNK“) ktorá v zmysle knižničného zákona plní konzervačnú funkciu v rámci celého knižničného systému SR a má ako národná inštitúcia najrozsiahlejší fond. Ďalšou významnou  inštitúciou z hľadiska rozsahu a kvality konzervačného fondu je   Univerzitná knižnica v Bratislave (ďalej len „UKB“), ktorá od roku 1919 až do roku 1938 mala ako jediná právo povinného výtlačku. Konzervačný fond ostatných konzervačných knižníc, ktorý sa budoval neskoršie a je podstatne mladší, je s týmito fondmi  takmer totožný. 

Ciele programu 
Predkladaný program má za cieľ komplexnú ochranu jednotlivých častí knižničného písomného dedičstva Slovenska a vo všetkých súvislostiach. Komplexný program vychádza z analýzy súčasného stavu, pričom určuje jednotlivé kroky a postupy, ktoré zabezpečia realizáciu definovaných cieľov.  Pri historických tlačiach a fondoch ide v prvom rade formou pasportizácie o zmapovanie ich existencie a výskytu na území Slovenskej republiky. Nasleduje analýza ich kultúrnej a historickej hodnoty, odborné spracovanie a evidencia v elektronickej podobe. Výsledkom pasportizácie je aj výber najvzácnejších historických tlačí a fondov na vyhlásenie za HKD a HKF. Odborné spracovanie predpokladá aj posúdenie fyzického stavu a uloženie jednotlivých dokumentov s návrhom na odstránenie zistených problémov (napr. čistenie znečistených dokumentov od prachu, dezinfekcia a sterilizácia plesnivých dokumentov a pod.). Podľa potreby nasleduje konzervovanie a reštaurovanie poškodených dokumentov a následne ich digitalizácia, resp. v nevyhnutných prípadoch a na základe presne stanovených kritérií aj mikrofilmovanie. Okrem pasportizácie ide o odborné postupy, ktoré sa dotýkajú aj knižničného písomného dedičstva Slovenska – slovacikálneho písomného dedičstva. Výsledkom má byť sprístupnenie týchto knižničných dokumentov  v digitalizovanej podobe verejnosti. Potom by malo  nasledovať  ich uloženie do depozitov, ktoré spĺňajú najprísnejšie normy na ochranu a dlhodobé uloženie originálov knižničných dokumentov. Súčasťou musí byť aj digitálny repozit) na dlhodobé uloženie digitálneho obsahu.  Medzi významnú prioritu programu patrí vytvorenie systému na ochranu HKD, HKF a knižničného písomného dedičstva Slovenska v krízových situáciách. 
Pripravované kapacity v oblasti konzervovania, reštaurovania, digitalizácie a mikrofilmovania sa poskytnú za presne stanovených podmienok aj neštátnym vlastníkom a správcom HKD a HKF. 

Predmet programu komplexnej ochrany:

-	historický knižničný dokument a historický knižničný fond,
-	slovacikálne písomné dedičstvo.

Predložený program sa teda týka knižničného písomného dedičstva, ktorého sú HKF,  HKD a  konzervačný fond  neoddeliteľnou súčasťou. Okrem iného aj preto, lebo dokumenty 19. a 20. storočia sú často v horšom stave ako HKF a HKD, a preto je nevyhnutné prijať opatrenia na ich komplexnú ochranu.  

Historický knižničný dokument a historický knižničný fond

Podľa knižničného zákona historický knižničný dokument je samostatný dokument      a historický knižničný fond je súbor knižničných dokumentov, ktoré majú: 
a)	osobitnú kultúrnu a historickú hodnotu; je to najmä vzácny rukopis, stará a vzácna tlač do roku 1830, slovacikálny dokument do roku 1918 a významný slovacikálny dokument bez časového ohraničenia;
b)	priamy vzťah k významným osobnostiam alebo historickým udalostiam. 
Za HKD alebo HKF vyhlasuje ministerstvo kultúry dokument alebo súbor knižničných dokumentov na základe návrhu SNK. Ak návrh podáva iná  právnická osoba alebo fyzická osoba, je k nemu potrebné stanovisko SNK.

Slovacikálne písomné dedičstvo

Slovacikálne) písomné dedičstvo zahŕňa písomné dedičstvo na Slovensku a v zahraničí. V Slovenskej republike a na účely toho programu ide o konzervačný slovacikálny fond po roku 1918 (ďalej len „konzervačný fond“), ktorý je uložený hlavne v SNK a čiastočne v UKB. Nepočíta s duplikátmi, resp. multiplikátmi nachádzajúcimi sa v iných knižniciach.  Konzervačný fond je čiastkový knižničný fond archívneho zamerania, pozostávajúci z knižničných dokumentov, určených na trvalé uchovávanie v danej inštitúcii. Tieto dokumenty a fondy sú uložené v knižniciach spravidla v spoločných depozitoch a za rovnakých podmienok spolu s inými dokumentmi. Nie je možné riešiť ich ochranu izolovane od ostatných dokumentov a fondov. Preto sa predkladaný materiál a návrh opatrení týka knižničného písomného dedičstva, uchovávaného v knižniciach (čiastočne aj napr. v archívoch) v súlade s vymedzením Rady Európy (Herein). 

Kvantifikácia predmetu programu komplexnej ochrany
Tabuľka 1 –  Kvantifikácia predmetu komplexnej ochrany
1. Predpokladané výsledky pasportizácie po jej ukončení) 	2 632 000 kniž. jed.	
2. Výsledky pôvodnej pasportizácie z rokov 1986/1987)	2 030 515 kniž. jed.	
3. Súčasný stav pasportizácie 	   638 611 kniž. jed.	
4. Historické knižničné dokumenty a historické knižničné fondy (podľa   
   Ústrednej evidencie historických knižničných dokumentov a historických 
    knižničných fondov))	    81 780 kniž. jed.	
5. Predpokladaný počet digitalizovaných slovacikálnych dokumentov 
    v SNK	  510 000 kniž. jed.	
6.  Predpokladaný počet digitalizovaných slovacikálnych dokumentov 
     v UKB	  510 000 kniž. jed.	
Spolu (ods. 1, 5 a 6)	3 652 000 kniž. jed.	
Poznámka: kniž. jed. = knižničná jednotka

Tabuľka 2 –  Prehľad odhadu výskytu knižničných jednotiek podľa miest uloženia (vrátane slovacikálneho konzervačného fondu  SNK  a UKB))  
		z toho pasportizovaných	
Bratislava	400 000	5 079	
Bratislava UKB slovacikálny fond	510 000 		
Bratislava-okolie	15 000	140	
Komárno	45 000		
Nitra	80 000	66 000	
Trenčín	25 000		
Trnava	70 000	1 200	
Banská Bystrica	30 000		
Dolný Kubín	95 000	500	
Liptovský Mikuláš	30 000		
Martin	200 000	11 180	
Martin SNK slovacikálny fond	510 000		
Rimavská Sobota	20 000		
Zvolen	11 000	687	
Banská Štiavnica	50 000		
Kremnica	13 000	8 222	
Bardejov	4 000		
Košice	90 000	2 036	
Kežmarok	90 000	6 000	
Poprad	12 000	1 552	
Strážky	6 500		
Prešov 	60 000	12 000	
Betliar		18 000		
Rožňava	25 000		
Spišské Podhradie 	66 000	66 000	
Levoča	60 000	15	
Spišská Nová Ves 	16 000		
farské knižnice	1 100 500	458 000	
SPOLU (knižničné jednotky)	3 652 000	576 611 	

Z uvedených prehľadov vyplýva, že predmetom programu komplexnej ochrany je približne 3 652 000 dokumentov. 

Metódy, formy a ciele komplexnej ochrany
•	pasportizácia,
•	konzervovanie a reštaurovanie, 
•	digitalizácia, 
•	mikrofilmovanie,
•	preventívna ochrana,
(výstavba a rekonštrukcia skladov),
•	 ochranu HKD, HKF a knižničného dedičstva v prípade mimoriadnych udalostí. 
Pasportizácia

Pasportizácia je odborná činnosť, ktorá zahŕňa kvalifikovaný súpis existujúcich historických tlačí a fondov bez ohľadu na ich zriaďovateľa a vlastníka, zisťuje skutočný počet, stav, úroveň spracovania u správcu alebo vlastníka, spôsob uloženia a ochrany a často ich aj rekatalogizuje. Súčasťou je aj prvá očista pasportizovaného dokumentu a sprievodná chemicko-materiálová a mikrobiologická pasportizácia. 

SNK podľa § 6 ods. 3 písm. k) knižničného zákona vedie ústrednú evidenciu historických knižničných dokumentov a historických knižničných fondov (ďalej len „ústredná evidencia") a evidenciu o dokumentoch a súboroch knižničných dokumentov vyradených       z ústrednej evidencie. Ústrednú evidenciu a komplexnú ochranu je možné vykonávať jedine na základe odborných informácií a poznatkov z pasportizácie.
V súčasnosti je celková situácia v odbornom spracovaní, ochrane, sprístupňovaní a uložení historických tlačí a fondov nevyhovujúca. Najvzácnejšie z nich zatiaľ neboli pre nedostatky v odbornej evidencii u vlastníkov a pre pomalú, časovo veľmi náročnú odbornú evidenciu dokumentov formou pasportizácie chránene knižničným zákonom a podľa § 18 vyhlásené za HKD alebo HKF. 
Posledná pasportizácia vzácnych knižničných dokumentov a fondov na celom území Slovenskej republiky sa vykonala v rámci riešenia celoštátnej výskumnej úlohy Dejiny knižnej kultúry na Slovensku v rokoch 1986 – 1987. Zvolená dotazníková metóda nezaručila objektívne a presné výsledky prieskumu. Výstupy slúžili len ako orientačný materiál, ktorý však z dôvodu zmeny geografickej štruktúry diecéz a dekanátov úplne stratil zmysel. Z vykonanej pasportizácie vyplynulo, že bez priameho kontaktu so skúmaným objektom nie je možné analyzovať jeho stav.
Aktualizácia výsledkov pasportizácie z rokov 1986 – 1987 prebieha v súčasnosti systematicky (napr. podľa jednotlivých diecéz, dekanátov, ale aj podľa geografických oblastí a inštitucionálnych ukazovateľov). Vlastníci a správcovia z prostredia nepamäťových inštitúcií najmä z dôvodu pozoruhodného množstva historických tlačí a fondov sú hlavným objektom pasportizačného úsilia. 

Dôvody na pasportizáciu sú tieto:
•	Získanie aktuálnych informácií o historických tlačiach a fondoch nachádzajúcich sa na území SR, na ktoré nadväzuje postupnosť ďalších krokov pri realizácii jednotlivých prioritných úloh programu.
•	Vytvorenie aktuálnej generálnej bázy dát na Slovensku a jej spracovanie v elektronickej forme.
•	Spracovanie podkladov potrebných na vyhlásenie najvzácnejších historických tlačí a fondov za HKD, HKF a definitívne stanovenie garancie ich ochrany vlastníkmi, správcami a štátom.
•	Zistenie aktuálneho fyzického stavu uvedených súčastí knižničného písomného dedičstva na území Slovenska.
•	Skvalitnenie úrovne poskytovania informácií vedeckým pracovníkom, bádateľom a širokej verejnosti.

Úlohy pre realizátorov pasportizácie:
•	Zabezpečiť odborné posúdenie fyzického stavu a v prípade nutnosti aj okamžité preventívne a základné fyzické ošetrenie slovacikálneho písomného dedičstva.
•	Vybudovať základnú a presnú evidenciu pasportizovaných zbierok priamo na mieste ich uloženia.
•	Zabezpečiť odbornú a vedeckú analýzu kultúrnej a historickej hodnoty pasportizovaných fondov a zbierok a zrealizovať výskum jedinečnosti a hodnoty slovacikálnych titulov z hľadiska významu autorov, obsahu diel, výtvarnej stránky, heraldických prvkov a poznámkového aparátu.
•	Zabezpečiť v prípade potreby ďalšie odborné ošetrenie kontaminovaných, prípadne poškodených dokumentov.
•	Zabezpečiť fotodokumentáciu pri každom pasportizačnom výjazde. 

Sprievodná chemicko-materiálová a mikrobiologická pasportizácia  je neoddeliteľnou súčasťou odbornej knihovníckej pasportizácie. V procese odbornej pasportizácie sa zároveň komplexne hodnotí stav dokumentu so zreteľom na
•	štatisticky prevládajúce charakteristiky dokumentu – objektu a jeho poškodenia,
•	rozhodujúce technologické zmeny vo výrobe základného materiálu v historickom horizonte (1450, 1530 – Levoča, 1800, 1850, 1880, 1980),
•	počet dokumentov v jednotlivých fondoch s dôrazom na dátum ich vzniku (desaťročie),
•	jeho poškodenie – skríning podľa usmernenia SNK,
•	vhodnosť dokumentu pre masové konzervačné technológie,
•	nejakú materiálovú zvláštnosť (podľa metodiky SNK). 

Chemicko-materiálovú, prípadne mikrobiologickú pasportizáciu vykonajú odborní zamestnanci SNK, prípadne nimi vyškolení zamestnanci partnerských subjektov.
Komplexnosť programu predpokladá rozšírenie pasportizačného prieskumu na zahraničné inštitúcie, v ktorých predpokladáme výskyt významných slovacikálnych dokumentov. Postupovať sa bude v súlade so Stratégiou nákupu slovacík múzejnej a galerijnej hodnoty v zahraničí, ktorú vláda schválila uznesením č. 694/2008. 
V súčasnosti je pasportizovaných 638 611 knižničných jednotiek Odhaduje sa, že celkom treba ešte pasportizovať  1 993 389 knižničných jednotiek Samotnú pasportizáciu zabezpečí SNK. Z dôvodu osvedčených metód, vypracovaných metodických materiálov, ako aj dlhoročných skúseností v procese pasportizácie sa nevyžaduje vstup kooperujúcich inštitúcií. Nárast pracovných miest bude minimálny. Náklady na predpokladané personálne, mzdové a materiálno-technické zabezpečenie pasportizácie sú uvedené v prílohe č. 1.

Konzervovanie a reštaurovanie 
(fyzická ochrana dokumentov – chemicko-technologické procesy)

Priama fyzická ochrana HKD, HKF a konzervačného fondu (nie preventívna) má za cieľ ručnými, ale aj vysokokapacitnými procesmi zabezpečiť zlepšenie niektorej rizikovej vlastnosti dokumentu bez toho, aby sa menil jeho fyzický vzhľad. Základnou požiadavkou  na tieto procesy je zachovať originalitu dokumentu a zabezpečiť jeho používateľnosť a dlhodobú stabilitu s minimálnou mierou rozpadu (prirodzené starnutie). 
Účinná a efektívna komplexná ochrana si vyžaduje niekoľkonásobné zvýšenie kapacít ochrany. V opačnom prípade je proces degradácie písomného dedičstva rýchlejší ako jeho záchrana pre budúce generácie. Inými slovami, napr. kyslý papier sa rozpadne skôr, ako ho stihneme zachrániť. Program komplexnej ochrany sa musí orientovať na postupné vybudovanie konzervačného priemyslu, ktorý popri laboratórnych zásahoch umožní ošetriť    a zachrániť väčšie množstvo dokumentov. 
V tejto súvislosti ministerstvo kultúry v spolupráci so SNK a v zmysle uznesenia vlády SR č. 766/2002 k Programu záchrany, stabilizácie a konzervovania tradičných nosičov informácií v SR pripravuje na rokovanie vlády SR Vecný, časový a finančný harmonogram prevádzky technologického zariadenia na masovú deacidifikáciu ohrozených dokumentov v knižniciach a archívoch. Materiál predpokladá vytvorenie pracoviska pri SNK, ktoré bude zahŕňať jednotlivé technologické operácie konzervovania a reštaurovania, ktoré budú prepojené s procesmi pasportizácie, digitalizácie, mikrofilmovania a preventívnej ochrany, teda budú tam umiestnené všetky technologické prevádzky na konzervovanie a reštaurovanie, digitalizáciu a mikrofilmovanie zbierok, dlhodobé deponovanie digitálneho obsahu a fyzickú ochranu analógových a digitálnych nosičov. 
Prehľad o najdôležitejších technologických postupov procesu komplexnej ochrany dokumentov a odhadovaných kapacít je uvedený v tabuľke č. 1.  
Tabuľka č. 1

Proces	Spracované množstvo KAD (kg/r)	
Čistenie	80 000	
Sušenie	20 000	
Sterilizácia	80 000	
Deacidifikácia	20 000	
Lyofilizácia	Podľa potreby	
Individuálne úpravy	2 000	
Poznámka: KAD = knižničné a archívne dokumenty

Digitalizácia 

Digitalizácia je metóda efektívneho a širokého demokratického sprístupnenia poznatkov a informácií občanom. Znamená kvalitatívny posun vo vedeckej a odbornej komunikácii informácií a poznatkov, pričom zasahuje aj do samotnej podstaty knižničnej a informačnej vedy a praxe. Poskytuje veľmi efektívne spôsoby sprístupnenia obsahu dokumentov od možnosti vyhľadávania plných textov podľa vybraných indexovaných polí až po analytický prieskum na základe formálneho a sémantického štruktúrovania textu. 
SNK ako národné pracovisko pre digitalizáciu knižničných dokumentov zodpovedá v zmysle knižničného zákona za digitalizáciu kultúrneho, vedeckého a intelektuálneho dedičstva. Predpokladá sa, že samotná fyzická digitalizácia napr. konzervačného fondu sa bude  realizovať priemyselným spôsobom na profesionálnej úrovni pomocou digitalizačných robotov s automatizovaným obracaním strán  v prípade zachovaných viazaných materiálov. Krehkejšie dokumenty (napr. niektoré HKD a HKF) budú na základe precíznej selekcie nasmerované na manuálnu digitalizáciu. Je potrebné zabezpečiť, aby sa  v procese digitalizácie uplatňovali štandardy vymedzujúce technické prostredie. 

Digitalizačné pracovisko
Strategické materiály v oblasti digitalizácie kultúrneho dedičstva v rezorte kultúry predpokladajú vytvorenie digitalizačného pracoviska v SNK. Jeho základy položila SNK v rámci projektu Slovenská digitálna knižnica – detašované pracovisko Vrútky, ktorý získal podporu vo výške 1 421 555,- Eur z Finančného mechanizmus EHP a Nórskeho finančného mechanizmu. SNK na vybudovanie digitalizačného pracoviska doteraz preinvestovala 1 096 770,68,- Eur, z toho 211 872,18 Eur zo ŠR (kapitola Úradu vlády SR a ministerstva kultúry) a 884 898,50,- Eur zo zdrojov EÚ (Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus). Zároveň zakúpili aj časť technologického zariadenia – veľkokapacitný robot. V súvislosti s týmto pracoviskom sa zo zdrojov ministerstvo kultúry kúpil digitálny repozit za 1 891 691,56,-  Eur a mobilné dátové centrum  za 564 296,62,- Eur. Na dofinancovanie projektu je potrebných 1 331 372,- Eur, ktoré umožnia ukončiť projektový zámer podporený z Finančného mechanizmus EHP a Nórskeho finančného mechanizmu. 
V rámci čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov z operačného programu Informatizácia spoločnosti – prioritná os č. 2 (ďalej len „OPIS PO 2“) Rozvoj pamäťových a fondových inštitúcií a obnova ich národnej infraštruktúry – opatrenie 2. 2 Digitalizácia obsahu pamäťových a fondových inštitúcií, archivovanie a sprístupňovanie digitálnych dát je podľa schválenej Štúdie uskutočniteľnosti alokovaných 41 475 000,- Eur aj s DPH na roky 2010 – 2015 na realizáciu národného programu Digitalizácie textových dokumentov a knižných zbierok, reštaurátorské a konzervátorské práce. V rámci OPIS PO 2 sa zabezpečí začatie masovej digitalizácie a v rámci národného projektu Digitalizácia textových dokumentov digitalizácia 1 400 000 textových objektov.
Po dobudovaní digitalizačného pracoviska vo Vrútkach sa vytvoria optimálne podmienky na pokračovanie v masovej digitalizácii textových dokumentov v rámci zabezpečenia trvalej udržateľnosti projektov OPIS PO 2. Postupne sa bude digitalizovať konzervačný fond a podľa presne stanovených podmienok a kritérií aj HKD a HKF nielen vo vlastníctve Slovenskej republiky, ale v rámci kapacitných možností aj ostatných neštátnych vlastníkov a správcov. Výsledky digitalizácie sprístupní SNK knižniciam, ktoré budú sprístupňovať digitálny obsah v súlade s právnymi predpismi. 
Keďže vedecké knižnice majú v podstate rovnaký alebo menší fond kníh, novín a časopisov ako SNK, ktorá ich zdigitalizuje, nie je potrebné ich vybaviť rovnako výkonnými robotmi. 

Mikrofilmovanie
Napriek mohutnému vývoju digitálnych technológií zostáva mikrofilmovanie stále tradičnou a zatiaľ najspoľahlivejšou metódou ochrany dokumentov a zachovania ich obsahu  na veľmi dlhé obdobie. Je potrebné zachovať komplexný integrovaný prístup, pri ktorom sa budú tvoriť z dokumentov mikrofilmové kópie vyrobené hybridnými technológiami z digitálneho obsahu.

Preventívna ochrana

Najefektívnejší spôsob ochrany knižničného písomného dedičstva je prevencia. Písomné dedičstvo je najlepšie chránené v dobrých depozitoch. V zákone o povinných výtlačkoch) je ustanovenie, podľa ktorého právnická osoba, ktorej bol povinný výtlačok alebo povinná rozmnoženina audiovizuálneho diela odovzdaná, ich trvalo uchováva. Z tohto ustanovenia vyplýva, že všetky inštitúcie sú okrem iného povinné trvalo uchovávať dokumenty, ktoré získali na základe zákona o povinnom výtlačku. 
Žiadna z inštitúcií, ktoré sú v uvedené v tomto zákone, nie je spôsobilá trvalo uchovať povinne výtlačky, pretože nemá depozity vhodné na ich trvalé uchovanie v súlade s medzinárodnou normou ISO 11799:2003 Informatika a dokumentácia – Požiadavky na uloženie dokumentov pre archívne a knižničné materiály. Tieto požiadavky nespĺňajú ani sklady, v ktorých sú v knižniciach a u rôznych vlastníkov  uskladnené historické tlače, HKF a HKD. 

Výstavba a rekonštrukcia skladov
Je v záujme komplexnej ochrany písomného dedičstva, aby sa postupne vytvorili štandardné  podmienky aspoň v skladoch tých knižníc, ktoré sú v súlade s knižničným zákonom konzervačnými knižnicami) (SNK, UKB a ostatné vedecké knižnice). Ministerstvo kultúry ako rezortné priority s ohľadom na dosiahnutie trvalého riešenia skladových priestorov knižníc v rámci  programu preferuje výstavbu a rekonštrukciu skladu v SNK vrátane modernizácie jej sídelnej budovy a rovnako podporuje aj stavebnú úpravu a dovybavenie veľkokapacitného skladu pre potreby UKB, skladu v Štátnej vedeckej knižnice v Banskej Bystrici (ďalej len „ŠVK v B. Bystrici“), úpravu skladových priestorov Štátnej vedeckej knižnice v Košiciach (ďalej len „ŠVK v Košiciach“) a doriešenie skladových priestorov Štátnej vedeckej knižnice v Prešove (ďalej len „ŠVK v Prešove“). Našou snahu je pripraviť komplexný materiál, ktorý bude navrhovať samostatné riešenie skladových priestorov UKB, ŠVK v B. Bystrici, ŠVK v Košiciach a ŠVK v Prešove, keďže pri každej z týchto inštitúcií bude riešenie individuálne a zohľadňujúce jej priestorové možnosti. Uvedené knižnice spravujú vo svojich depozitoch najrozsiahlejší konzervačný fond a značné množstvo historických tlačí a fondov, HKD a HKF, ktoré tvoria  významnú časť kultúrneho dedičstva Slovenskej republiky. Ministerstvo kultúry bude postupne zaraďovať jednotlivé stavby medzi investičné priority rezortu kultúry.
Nové a rekonštruované sklady by mali riešiť uloženie  historických tlačí a fondov, resp. HKD a HKF nielen vo vlastníctve Slovenskej republiky, ale podľa § 20 knižničného zákona v prípade mimoriadnych udalostí (živelné pohromy, teroristická hrozba, vojnový stav a pod.) aj iných vlastníkov a správcov HKD alebo HKF. Zároveň sa tým vytvoria v SNK a v UKB a postupne aj v ŠVK v Košiciach, ŠVK v B. Bystrici a ŠVK v Prešove aj dostatočné kapacity pre konzervačný fond. 

Nový sklad SNK a modernizácia sídelnej budovy
Stavba nového skladu SNK je základným predpokladom ochrany najpodstatnejšieho množstva knižničného písomného dedičstva Slovenska. Existujúci depozit má 7 000 m2 a bol projektovaný na 2 750 000 kníh. Keďže bol projektovaný začiatkom 60. rokov, jeho technické riešenie bolo a aj zostalo  na úrovni tých rokov. V súčasnosti je v existujúcom depozite asi  4,5 mil. knižničných jednotiek, pričom ročný prírastok je asi 45 000 knižničných jednotiek. V záujme vyriešenia nepriaznivej situácie je potrebné postaviť nový depozit (pre simplikáty) a rekonštruovať starý depozit (pre duplikáty).

Ochrana HKD, HKF a knižničného dedičstva v prípade mimoriadnych udalostí   

Závažné krízové situácie v zahraničí a spôsob ich riešenia si vyžadujú, aby sa aj  v Slovenskej republike vypracoval materiál, ktorý vytvorí podmienky organizačného, technického a personálneho charakteru na operatívne riešenie vzniknutých mimoriadnych udalostí. Pôjde o komplex opatrení, ktoré by v prípade mimoriadnych udalostí, ohrozenia historických tlačí a fondov, HKD, HKF a knižničného písomného dedičstva Slovenska (napr. živelnou pohromou, požiarom, prírodnou katastrofou, záplavami, vojnový stav a pod.) operatívne riešili vzniknutú situáciu a eliminovali na minimum možné škody. Jeho súčasťou bude aj návrh na zriadenie krízového centra na ochranu HKD, HKF a knižničného písomného dedičstva v prípade mimoriadnych udalostí. Predpokladá sa, že krízové centrum vznikne v SNK. 

Odborný garant programu

Odborným garantom programu v rámci Slovenskej republiky je SNK, ktorá v zmysle knižničného zákona zodpovedá za oblasť historických tlačí a fondov, HKD, HKF a je národným pracoviskom pre oblasť konzervovania, reštaurovania, ochranného kopírovania  a digitalizácie knižničných dokumentov. Zároveň je konzervačnou  knižnicou Slovenskej republiky, ktorá prednostne zhromažďuje, odborne spracúva, uchováva, ochraňuje a sprístupňuje domáce  a zahraničné slovacikálne knižničné písomné dedičstvo. 
Participujúcimi knižnicami (regionálnymi centrami pre západné a východné  Slovensko) sú UKB a ŠVK v Košiciach. Knižnice podľa požiadaviek vlastníkov a správcov zabezpečia odborno-metodické, informačné služby a sprístupnia im kapacity svojich odborných pracovísk. To umožní rovnomerne a regionálne zabezpečiť realizáciu jednotlivých častí programu a zároveň vytvoriť podmienky na zvyšovanie úrovne odbornej a vedeckej práce, efektívnejšie využitie personálnych kapacít, finančných zdrojov a technických prostriedkov. Uvedené inštitúcie sa vybrali za participujúce organizácie preto, lebo  v oblasti ochrany historických tlačí a fondov, HKD a HKF majú bohaté skúsenosti v odborných činnostiach, ako je napr. konzervovanie a reštaurovanie. 
Do realizácie programu  sa v rámci svojich  finančných, personálnych a technických možnosti zapojí aj Štátna vedecká knižnica v Banskej Bystrici a Štátna vedecká knižnica v Prešove. Materiál predpokladá, že nielen knižnice, múzeá, galérie a archívy, ale aj ďalší  správcovia alebo vlastníci historických tlačí a fondov, HKD a HKF budú úzko spolupracovať s odborným garantom projektu a s participujúcimi knižnicami a aktívne sa zapoja do riešenia prioritných cieľov programu. 

Záver:
	Ministerstvo kultúry SR na zabezpečenie plnenia programu bude priebežne vytvárať  podmienky na  realizáciu jednotlivých metód a foriem ochrany historických knižničných dokumentov, historických knižničných fondov a knižničného písomného dedičstva;  vytvorí podmienky na postupné dokončenie procesu pasportizácie a vyhlasovania historických tlačí a fondov, ktoré majú osobitnú kultúrnu a historickú hodnotu za HKD  alebo HKF, bude presadzovať zaradenie metód a foriem ochrany medzi priority grantového systému  v oblasti pamäťových a fondových inštitúcií.  Primeraná pozornosť sa bude venovať postupnému riešeniu skladových priestorov knižníc  v pôsobnosti rezortu kultúry a ich zaradenie medzi priority nového programového vyhlásenia vlády na budúce obdobie.