Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. polroku 2007 a aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2007 (1)

Podľa spresneného odhadu sa v 1. polroku 2007 vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 864,7 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástol v stálych cenách o 9,2 % (v bežných cenách o 11,9 %). Tempo reálneho rastu bolo o 2,5 p. b. rýchlejšie ako pred rokom. Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 783,1 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 10,5 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii vzrástol o 0,8 p. b. na 60,4 %.

Na celkovej tvorbe HDP sa podieľal rast produktivity práce a zároveň sa zvýšila aj zamestnanosť. Celková zamestnanosť (3) v 1. polroku dosiahla 2 156 tis. osôb, z toho bolo 1 876,5 tis. zamestnancov. V porovnaní s 1. polrokom 2006 vzrástla o 2,1 % pri zvýšení počtu zamestnancov o 2,3 %.

Zrýchlenie tvorby hrubého domáceho produktu súviselo najmä s rastom pridanej hodnoty v priemyselnej výrobe (o 17,3 %), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 15,6 %), ostatných spoločenských službách (o 14,8 %), stavebníctve (o 10,7 %) a v obchode (o 8,4 %). Úroveň 1. polroka 2006 nedosiahla pridaná hodnota vytvorená v hoteloch a reštauráciách (o 1,8 %) a vo finančnom sprostredkovaní (o 0,7 %). Tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil aj pokles vybraných daní z produktov znížených o subvencie na produkty o 0,7 %.

V priemyselnej výrobe najviac vzrástla pridaná hodnota vo výrobe strojov, elektrických a optických zariadení a dopravných prostriedkov (o 35,7 %). Vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy  sa zvýšila o 10,3 %, vo výrobe kovov a kovových výrobkov o 5,4 % a vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov o 1,8 %. 

Vývoj hrubého domáceho produktu rozhodujúcou mierou ovplyvnilo zrýchlenie rastu zahraničného dopytu na 20,9 %. Dynamika domáceho dopytu sa zmiernila na 5 % v dôsledku spomalenia rastu tvorby hrubého kapitálu na 3,6 % a konečnej spotreby verejnej správy na 1,7 %. Vplyvom zvýšenia celkových príjmov vrátane reálnej mzdy sa zrýchlil rast konečnej spotreby domácností na 6,9 %.

V 1. polroku dosiahla celková tvorba hrubého kapitálu 239,5 mld. Sk, v tom tvorba hrubého fixného kapitálu 217 mld. Sk a zmena stavu zásob 22,5 mld. Sk.

Tvorba hrubého fixného kapitálu medziročne vzrástla o 6,9 % (v bežných cenách o 9,7 %). Vývoj ovplyvnila najmä vyššia tvorba nových fixných aktív o 7,4 % na 220,6 mld. Sk. Znížili sa objemy nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 9,5 % na 22 mld. Sk a úbytku použitého dlhodobého majetku o 3,6 % na 26,2 mld. Sk.

V štruktúre investovania bol v 1. polroku vyšší dopyt po strojoch, dôsledkom čoho sa objem strojových investícií medziročne zvýšil o 6,6 % a podiel z vytvoreného hrubého fixného kapitálu dosiahol 60,8 %. Do strojov sa investovalo 131,9 mld. Sk (z toho do kovových výrobkov a strojov 101,1 mld. Sk) a do stavieb 70,7 mld. Sk (z toho do budov na bývanie 15 mld. Sk). Na získanie ostatných produktov dlhodobej spotreby sa vynaložilo 13,4 mld. Sk a produktov pôdohospodárstva a rybolovu 1 mld. Sk. Objem investícií do stavieb sa oproti 1. polroku 2006 zvýšil o 7 %, v čom sa prejavil vyšší rast investičných prostriedkov do budov na bývanie o 9,2 % a do ostatných stavieb o 6,4 %. Vývoj v oblasti strojov výrazne ovplyvnili vyššie investície do dopravných zariadení o 11,7 % a do kovových výrobkov a strojov o 5,1 %. Objem ostatných dlhodobých výrobkov tvoriacich fixné aktíva vzrástol o 10 %.

Stav zásob k 30. júnu 2007 medziročne  vzrástol v bežných cenách o 36 mld. Sk. V ich zmene sa premietol rast zásob materiálu o 25 %, tovaru o 13,4 %, nedokončenej výroby o 11,7 % a stavu zvierat o 2,7 %. (4)

Rast konečnej spotreby domácností sa oproti 1. polroku 2006 spomalil v bežných cenách na 9,5 % (o 2,4 p. b.). Vývoj súvisel najmä s vyššou tvorbou úspor (o 23,2 %), čo ovplyvnil rýchlejší rast bežných príjmov (o 10,7 %) ako bežných výdavkov (o 10,3 %). Disponibilné zdroje domácností vzrástli o 10,9 % v dôsledku zvýšenia odmien zamestnancov o 10,1 % (pri raste hrubých miezd a platov o 10,9 %). Nižší rast infácie pozitívne ovplyvnil vývoj reálnej konečnej spotreby domácností.

Na celkovej konečnej spotrebe domácností v stálych cenách sa najviac podieľali nákupy potravinárskeho tovaru 21,8 %, výdavky na bývanie 19,4 %, nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností 7,6 % a na odievanie a obuv 5,1 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravie o 16,3 %, nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domu  o 15,9 % a na rekreáciu a kultúru o 14,1 %.  

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežného odhadu medziročne vzrástla v bežných cenách o 5,3 % na 137,5 mld. Sk. Jej podiel na HDP sa v bežných cenách znížil o 1 p. b. na 15,9 %. 

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v bežných cenách tvorili najmä výdavky na odmeny zamestnancov 37 %, naturálne sociálne dávky 28,9 % a medzispotrebu 22,3 %. Z celkových výdavkov smerovalo na individuálnu spotrebu 45,8 % a na kolektívnu spotrebu 54,2 %. 

Saldo zahraničného obchodu tovarov a služieb bolo podľa predbežných výsledkov (5) pasívne v objeme 5 mld. Sk. Jeho úroveň ovplyvnilo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov (10,8 mld. Sk) a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb (5,8 mld. Sk).   

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná  podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) vzrástla v bežných cenách na 89 % (o 5,5 p. b.). Dovozná  náročnosť  (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa zvýšila na 89,6 % (o 1,5 p. b.).

Z pohľadu tvorby dôchodkov medziročný prírastok hrubého domáceho produktu v bežných cenách súvisel s rastom hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 15 % a odmien zamestnancov (6) o 9,2 %.

Podiel odmien zamestnancov na HDP predstavoval 34,8 %. Hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky tvorili 55,7 %.

Celková spotreba fixného kapitálu sa odhaduje na 169,4 mld. Sk. Čistý domáci produkt dosiahol 695,3 mld. Sk (rast o 13,3 %). Hrubý národný dôchodok dosiahol podľa odhadu 855,7 mld. Sk (pri medziročnom zvýšení o 14,2 %). (7)

Medziročný rast bežných príjmov domácností sa podľa predbežného odhadu zrýchlil nominálne o 0,3 p. b. na 10,7 % (reálne vzrástli o 7,9 %). Z celkového objemu 665,9 mld. Sk najväčšiu časť tvorili odmeny zamestnancov (48,7 %). Hrubý  zmiešaný dôchodok sa podieľal 30,7 %, sociálne dávky 14,5 %, ostatné bežné transfery 3,2 % a dôchodky z majetku 2,9 %. Vývoj priaznivo ovplyvnil najmä prírastok hrubého zmiešaného dôchodku o 11,6 % a odmien zamestnancov o 10,1 %. Príjmy zo sociálnych dávok vzrástli o 9,3 %, z ostatných bežných transferov o 10,3 % a z dôchodkov z majetku o 21,8 %.  

Korporácie nefinančného a finančného sektora podľa predbežných výsledkov dosiahli v 1. polroku zisk v objeme 182,8  mld. Sk pri medziročnom raste o 28 %. Podľa charakteru produkcie v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb bol vyšší o 53,9 % a v odvetviach produkujúcich trhové výrobky o 7,9 %. Podiel zisku na hospodárskom výsledku v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb vzrástol o 8,9 p. b. (8)

Nefinančné korporácie vytvorili zisk 162,8 mld. Sk, ktorý bol o 27,9 % (o 35,5 mld. Sk) vyšší ako v 1. polroku 2006. 

Rozhodujúca časť z celkového objemu zisku bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 50 mld. Sk, obchode 35,3  mld. Sk, doprave, poštách a telekomunikáciách 32,7 mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 31,9 mld. Sk. Stavebníctvo hospodárilo so ziskom 6,8 mld. Sk, nehnuteľnosti a prenájom 6,1 mld. Sk, ťažba nerastných surovín a ostatné spoločenské služby zhodne 1,3 mld. Sk, hotely a reštaurácie 0,7 mld. Sk, zdravotníctvo a sociálna pomoc 0,1 mld. Sk a školstvo 0,01 mld. Sk. Pôdohospodárstvo a rybolov vykázalo stratu 3,5 mld. Sk. 

Najvyšší medziročný prírastok zisku bol v doprave, poštách a telekomunikáciách (22,9 mld. Sk). V obchode vzrástol o 11,8 mld. Sk, priemyselnej výrobe o 4,6 mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 2 mld. Sk, stavebníctve o 0,2 mld. Sk, v hoteloch a reštauráciách o 0,06 mld. Sk. Najviac sa znížil objem zisku v zdravotníctve a sociálnej pomoci o 3,9 mld. Sk a v nehnuteľnostiach a prenájme o 1,6 mld. Sk. Strata pôdohospodárstva a rybolovu zostala takmer na minuloročnej úrovni (rast o 0,2 mld. Sk). 

Finančné korporácie dosiahli kladný hospodársky výsledok 20 mld. Sk pri zisku vo finančných inštitúciách 10,8 mld. Sk, v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 5,2 mld. Sk a u ostatných finančných sprostredkovateľov 4 mld. Sk. V porovnaní s 1. polrokom 2006 sa ich zisk zvýšil o 29,4 % (o 4,6 mld. Sk) hlavne v dôsledku rastu zisku vo finančných inštitúciách (o 2,9 mld. Sk) a v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch (o 2,1 mld. Sk). Zisk ostatných finančných sprostredkovateľov klesol o 0,4 mld. Sk. 

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (9) skončilo k 30. júnu 2007 schodkom 11 mld. Sk. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 145,8 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 156,8 mld. Sk. 

Príjmy štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 7,8 mld. Sk (o 5,7 %). K rastu prispeli hlavne vyššie daňové výnosy o 9,6 mld. Sk (najvyššie zvýšenie prostriedkov bolo u dani z pridanej hodnoty o 3,8 mld. Sk a z príjmov právnických osôb o 3,5 mld. Sk). Nedaňové príjmy klesli o 1,2 mld. Sk a prijaté granty a transfery o 0,6 mld. Sk. 

Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 8,6 mld. Sk (o 5,8 %) na 156,8 mld. Sk. Bežné výdavky vzrástli o 8,3 mld. Sk a kapitálové výdavky o 0,6 mld. Sk.

Príjmy štátneho rozpočtu boli oproti alikvotnému objemu ročného rozpočtu nižšie o 9,4 mld. Sk a výdavky o 17,6 mld. Sk.

Priaznivá úroveň inflácie vo významnej miere súvisela s vývojom regulovaných cien. Ich medziročné tempo sa postupne spomaľovalo a od mája kleslo pod úroveň dvoch percent. V priemere za 1. polrok dosiahla miera inflácie 2,6 % pri zvýšení regulovaných cien o 2 % a jadrovej inflácie o 2,5 %. Oproti 1. polroku 2006 sa zmiernil rast inflácie o 1,9 p. b., regulovaných cien o 9,4 p. b. a mierne sa zrýchlil rast jadrovej inflácie o 0,1 p. boda.

Menový agregát M3 ku koncu júna dosiahol 1 026,6 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2006 bol vyšší o 19,2 %. Objem peňažného subagregátu M2 vzrástol o 17,6 % (vklady a prijaté úvery s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov o 36,7 %). Peňažný subagregát M1 sa zvýšil o 8,2 % v dôsledku prírastku vkladov a prijatých úverov splatných na požiadanie (8,2 %) a hodnoty obeživa (8,1 %). (10)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. polroku v Slovenskej republike narodilo 26 330 živých detí (o 725 menej ako v rovnakom období vlani) a zomrelo 26 880 osôb (o 2 viac). Počet živonarodených detí bol o 550 nižší ako počet zomretých osôb (v 1. polroku 2006 bol prirodzený prírastok 177 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 3 081 osôb (prisťahovalo sa 3 891 a vysťahovalo 810 osôb). Bolo to o 1 254 osôb viac ako vlani. Celkový prírastok obyvateľstva dosiahol 2 531 osôb (vlani 2 004 osôb).

K 30. júnu 2007 mala Slovenská republika 5 396 168 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,5 %.

Medziročný rast zamestnanosti (podľa výberového zisťovania pracovných síl) (11) sa oproti 1. polroku 2006 zmiernil o 1,6 p. b. na 2,5 % hlavne v dôsledku spomalenia jej dynamiky v 2. štvrťroku na 1,9 %.

Celkový počet pracujúcich v priemere za 1. polrok dosiahol 2 332,2 tis. osôb, z toho bolo 2 026,2 tis. zamestnancov, 222,9 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 70,6 tis. podnikateľov so zamestnancami a 1,4 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov. Medziročný rast o 56,1 tis. osôb ovplyvnil najmä vyšší počet zamestnancov o 47,6 tis. (o 2,4 %). Počet podnikateľov vzrástol o 5,5 tis. (o 1,9 %), k čomu prispel najmä rast podnikateľov bez zamestnancov o 6,8 tis. (o 3,1 %), kým počet podnikateľov so zamestnancami klesol o 1,3 tis. (o 1,8 %).

Z celkového počtu pracujúcich bolo zamestnaných v zahraničí 174,7 tis. osôb (7,5 %). V porovnaní s 1. polrokom 2006 vzrástol ich počet o 25,9 tis. (o 17,4 %).
Z európskych krajín pracovali Slováci najmä v Českej republike, Veľkej Británii, Maďarsku, Rakúsku, Írsku, Nemecku a Taliansku. Najviac sa zamestnali v priemyselných odvetviach (29,4 %), stavebníctve (28,8 %), v hoteloch a reštauráciách (10,9 %).

Miera zamestnanosti (vo vekovej skupine 15 - 64 ročných) (12) sa v porovnaní s 1. polrokom 2006 zvýšila o 1,5 p. b. na 60,3 %.

V priemere za 1. polrok sa zvýšil počet zamestnaných osôb (podľa štvrťročného štatistického výkazníctva) v hospodárstve o 2,6 % (o 55,2 tis.) na 2 207,8 tisíc. Tempo vývoja sa v jednotlivých štvrťrokoch v podstate nemenilo (v 1. štvrťroku rast o 2,6 %, v 2. štvrťroku o 2,5 %).

Medziročný rast zamestnanosti pokračoval v stavebníctve o 6,5 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 5,8 %, hoteloch a reštauráciách o 3,5 %, obchode o 3,4 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 1,6 %, ostatných spoločenských službách o 1,3 %, vo verejnej správe a obrane o 0,1 %. Po minuloročnom poklese vzrástla znova zamestnanosť v priemysle o 4,2 %, v zdravotníctve a sociálnej pomoci o 1,3 %. Pokles pretrvával v pôdohospodárstve a rybolove o 4,8 % a v školstve o 0,7 %. Zamestnanosť sa znížila aj vo finančnom sprostredkovaní o 0,1 % (vlani bol rast).

K 30. júnu 2007 bolo v hospodárstve SR k dispozícii 22 120 voľných pracovných miest. (13) Ich počet bol medziročne vyšší o 20,6 % pri najvýraznejšom prírastku v pôdohospodárstve a rybolove (162,5 %) a vo verejnej správe a obrane (97 %). Rýchlejšie ako v priemere rástol aj v ťažbe nerastných surovín (o 50 %), stavebníctve (o 48,5 %) a v priemyselnej výrobe (o 20,8 %). Znížil sa v doprave, poštách a telekomunikáciách o 32,4 %, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 17,2 %, ostatných spoločenských službách o 16,4 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 11,7 % a v obchode o 6,3 %.

V priemere za 1. polrok v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka klesla nezamestnanosť (podľa výberového zisťovania pracovných síl) (14) o 21,1 % na 297,1 tis. osôb (v 2. štvrťroku o 18,5 %). Miera nezamestnanosti sa znížila o 2,9 p. b. na 11,3 % (v 2. štvrťroku dosiahla 11,1 %, čo bola najnižšia úroveň od 4. štvrťroka 1996).  

Nezamestnanosť sa znížila (s výnimkou školstva) vo všetkých odvetviach pri najväčšom poklese počtu osôb s posledným zamestnaním v priemysle (o 13,8 tis.), pôdohospodárstve a rybolove (o 10,3 tis.) a v stavebníctve (o 8 tis.). Počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v ostatných spoločenských službách klesol o 5,4 tis., obchode o 4,4 tis., zdravotníctve a sociálnej pomoci o 3,6 tis., doprave, poštách a telekomunikáciách, nehnuteľnostiach a prenájme zhodne o 2,2 tis., vo finančnom sprostredkovaní o 1,6 tis., verejnej správe a obrane o 1,1 tis., v hoteloch a reštauráciách o 0,9 tis. osôb. Nižší bol aj počet osôb, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 20,1 tis.) a s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 7,1 tis.). V školstve sa zvýšil o 0,4 tis. osôb.

Priemerná mesačná nominálna mzda (15) zamestnanca v hospodárstve sa medziročne zvýšila o 6,9 % na 19 056 Sk. Reálna mzda vzrástla o 4,2 % (vlani o 3,3 %), jej dynamiku ovplyvnila najmä nižšia úroveň priemernej inflácie.
Najvyššia úroveň priemernej mesačnej mzdy pretrvávala vo finančnom sprostredkovaní (43 864 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (27 598 Sk). V siedmich odvetviach bola mzda nižšia ako v priemere za hospodárstvo SR. Najnižšiu priemernú nominálnu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (13 651 Sk), ostatných spoločenských službách (13 994 Sk),  pôdohospodárstve a rybolove (14 812 Sk) a v stavebníctve (14 828 Sk). 

V porovnaní s 1. polrokom 2006 vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda vo všetkých odvetviach. Relatívne najrýchlejší rast mzdy bol v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 14,1 %), ťažbe nerastných surovín (o 11 %), v pôdohospodárstve a rybolove (o 9,6 %).  Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (5 %) a vo verejnej správe a obrane (5,3 %). 

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila vo všetkých odvetviach.  

Podľa právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v podnikateľskej sfére (podniky s 20 a viac zamestnancami) o 8,3 %  na 21 795  Sk, v príspevkových organizáciách o 7,3 % na 16 192 Sk, v rozpočtových organizáciách o 6,8 % na 18 266 Sk a v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 0,5 % na 17 111 Sk.  

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2007 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 8,8 %. Priemerná ročná miera inflácie sa predpokladá vo výške 2,5 %. Na trhu práce sa podľa výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 2,3 % a zníženie počtu nezamestnaných o 19,1 % na 286 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2007 dosiahnuť 10,8 %. Vo vývoji priemernej mesačnej nominálnej mzdy sa očakáva rast o 7,2 % na 20 120 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by mala medziročne vzrásť o 4,6 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 37. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. polroku 2007. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. polroku 2007 zhodný s 1. polrokom 2006.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Údaje sú zostavené a revidované na základe implementácie nových metodických princípov vyplývajúcich z nariadení EÚ a Eurostatu v porovnateľnom časovom rade. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby (aj jej jednotlivých zložiek) a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 2000.

(3) Zamestnanosť podľa ESNÚ 95 - zamestnanosť vyjadrená počtom osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti spadajúcej do rámca výroby v systéme národných účtov. Pri konštrukcii ukazovateľov účtov práce sa používa  metóda bilancovania, t.j. bilancuje sa  ponuka pracovných síl s dopytom. Ide o porovnávanie a  harmonizovanie dát získaných z podnikových zisťovaní s dátami z výberového zisťovania pracovných síl v domácnostiach  tak, aby zodpovedali definíciám ILO a ESNÚ 95. Podľa ESNÚ je zamestnanosť vyjadrená v domácom koncepte. V tomto koncepte sa získavajú dáta z podnikových zisťovaní. V záujme porovnateľnosti sa dáta z výberových zisťovaní pracovných síl (zisťované na základe národného konceptu) upravujú o položky ako počet rezidentov pracujúcich v zahraničí, nerezidentov prichádzajúcich zo zahraničia, zamestnancov v kolektívnych domácnostiach, žien na materskej dovolenke a podobne.

(4) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 30.6.2006 v bežných cenách.
(5) Údaje sú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(6) Odmeny zamestnancov vyplatené rezidentskými zamestnávateľmi.

(7) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

(8) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov, ktoré sú zahrnuté v dôchodkoch domácností. Výsledok hospodárenia je pred zdanením. 

(9) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(10) Údaje Národnej banky Slovenska podľa metodiky Európskej centrálnej banky.

(11) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

(12) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

(13) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených pracovných miest k poslednému dňu štvrťroka, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

(14) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(15) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov, od roku 2006 sú do súboru zahrnuté ozbrojené zložky, od roku 2007 aj profesionálni vojaci (týka sa to aj údajov o zamestnanosti); údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod