Informácia 
o zlepšení činnosti daňovej správy a colnej správy 
a o návrhu opatrení na elimináciu daňových únikov

1. Úvod

Činnosť daňovej správy a colnej správy Slovenskej republiky je v roku 2005 ovplyvnená mnohými zásadnými zmenami, ktoré vyplynuli z daňovej reformy a zo vstupu Slovenskej republiky  do Európskej únie. Vstup Slovenskej republiky do Európskej únie závažne ovplyvnil v daňovej oblasti najmä oblasť nepriamych daní, ktorá je harmonizovaná jednotným daňovým systémom uplatňovaným v rámci celého Spoločenstva. Zásadnou zmenou v tomto smere bol aj prechod správy spotrebných daní z daňovej správy na colnú správu. 

Vzhľadom na skutočnosť, že daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane sú vysoko rizikovou skupinou, boli v rámci harmonizácie legislatívy spotrebných daní prijaté zákony, ktoré mali za cieľ zamedziť daňovým únikom, sprehľadniť systém nakladania s jednotlivými komoditami, rozšíriť kontrolné možnosti, obmedziť nelegálne obchody a v neposlednom rade zlepšiť podnikateľské prostredie. 

Predkladaný materiál analyzuje súčasný stav daňovej správy a colnej správy, poukazuje na niektoré oblasti možných daňových únikov a obsahuje návrh opatrení na ich elimináciu, ktoré smerujú jednak do oblasti legislatívy, ako aj do oblasti činnosti daňovej správy a colnej správy.

2. Súčasný stav daňovej správy

Daňová  správa  Slovenskej republiky sa v súčasnosti nachádza v období, ktoré je charakterizované neustálym vývojom a zmenami. Plnenie náročných úloh, ktoré vyplývajú zo vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie  a jednak zo zmien daňových zákonov a súvisiacich právnych predpisov pri relatívne znižujúcom sa finančnom rozpočte je pre daňovú správu čoraz zložitejšie. Takýto stav má za následok, že  daňová správa je nútená siahnuť do svojich vnútorných rezerv a zvyšovať efektívnosť a účinnosť vlastnej práce, a to hľadaním čo najefektívnejšej organizačnej a informačnej štruktúry.

Jedným zo strategických cieľov je realizácia reformy daňovej správy, ktorá by viedla k zmene celkovej štruktúry daňovej správy, dosiahnutiu vysokej kvality a efektívnosti práce, vyšších odborných znalostí prostredníctvom rôznych foriem vzdelávania zabezpečujúcich vysokú mieru špecializácie na jednotlivé činnosti daňovej správy. Nemenej dôležitá je optimalizácia celkového počtu zamestnancov.

V snahe zabezpečiť kritériá a štandardy používané v Európskej únii a zároveň vytvoriť podmienky pre podporu dobrovoľného plnenia príjmov štátneho rozpočtu, prijalo Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky (ďalej len „daňové riaditeľstvo“) niekoľko opatrení na realizáciu skvalitnenia svojej činnosti.

V roku 2004  bol prijatý Strategický plán daňovej správy Slovenskej republiky na roky 2004 - 2008, súčasťou ktorého je Implementačný a Komunikačný plán. Tento dokument definuje nové ciele a určuje spôsob smerovania daňovej správy k vyššej efektívnosti a kvalite činnosti, výberu daní a znižovaniu daňových nedoplatkov. Vzhľadom na to, že splnenie väčšiny strategických cieľov predpokladalo schválenie nového zákona o daňových orgánoch, na základe ktorého sa mala uskutočniť reforma orgánov daňovej správy a následné kroky vedúce k vyššej efektívnosti a kvalite rozhodujúcich procesov daňovej správy, bude nevyhnutné opätovne posúdiť samotné strategické ciele a nástroje na ich dosiahnutie pre roky 2006 – 2008.

Jedným zo strategických cieľov  daňovej správy Slovenskej republiky je  systém merania efektívnosti výkonov. Prostriedkom na riadenie ukazovateľov výkonov je tzv. Karta vyrovnaných výkonov, ktorá je v pravidelných mesačných, štvrťročných a ročných intervaloch vyhodnocovaná na úrovni daňových úradov, pracovísk daňového riaditeľstva  a daňového riaditeľstva ako celku. Manažment orientovaný na výkony výrazným spôsobom aktivizoval činnosti najmä v oblasti daňovej kontroly, daňovej exekúcie a prehĺbil väzbu odmeňovania na výkony. Zároveň však  priniesol aj niektoré negatívne javy prameniace z orientácie na dosiahnutie výkonu „za každú cenu“, či vyššiu mieru administrácie, ktorá často zaťažuje zamestnancov. Preto sa stalo aktuálnym prehodnotiť systém ukazovateľov výkonov a orientovať sa na výkony  smerujúce k  plneniu rozhodujúcich úloh daňovej správy. 

Hodnotenie efektívnosti činnosti daňovej správy na základe kľúčových ukazovateľov je prioritou aj Ministerstva financií SR.  Na základe analýzy boli pre rok 2006 stanovené nasledovné kľúčové ukazovatele: 

•	Dosiahnuť úspešnosť výberu daní na úrovni 96 % (pomer zaplatenej dane v lehote a dane priznanej v daňovom priznaní podanom v ustanovenej lehote).
•	Dosiahnuť 25 %-nú úspešnosť  dodatočného zaplatenia dane dobrovoľne priznanej, ale nezaplatenej dane v lehote na podanie daňového priznania (dodatočná platba na základe úkonov daňovej správy/rozdiel priznanej dane v daňovom priznaní a dane zaplatenej v lehote na podanie daňového priznania).
•	Dosiahnuť, aby výška zaplatenej dane vyrubenej z daňových kontrol dosiahla výšku 0,53 % z hodnoty zaplatenej dane v  lehote (zaplatená daň z daňovej kontroly/daň zaplatená daň v lehote).

Na základe procesného, organizačného a funkčného auditu, ktorý bol vykonaný v roku 2004, boli realizované zmeny vo vnútornej organizácii daňovej správy zrušením a zlúčením  niektorých odborov, oddelení a referátov na daňovom riaditeľstve, jeho pracovísk, ako aj na samotných daňových úradoch, čím sa znížil počet predstavených o 62. Výsledky auditu nebolo možné implementovať v  plnom rozsahu, a to z dôvodu, že v NR SR nebol prijatý nový zákon o daňových orgánoch, ktorý predpokladal výraznú zmenu v štruktúre daňových orgánoch.  Napriek tomu je nutné pokračovať v zmenách organizačnej štruktúry, ktoré aj bez zásadnejších legislatívnych zmien umožnia efektívnejší výkon činností správcov dane, predovšetkým v oblasti daňovej kontroly a daňovej exekúcie. 

V súčasnom období sa končí projekt Systém riadenia rizík v daňovej správe, ktorého  výsledkom bude  zavedenie komplexného systému riadenia rizík vo všetkých oblastiach činnosti daňovej správy. Za prioritu sa považuje vybudovanie oddelenia analýzy rizík daňových subjektov, ktoré by identifikovalo tie  daňové subjekty, ktoré predstavujú riziko daňových únikov.

I napriek tomu, že daňový informačný systém (ďalej len „DIS“) prešiel zložitým vývojom, dnes už nezodpovedá  potrebám daňovej správy. Projekt inovácie DIS bol schválený vládou SR ako priorita, čo vytvorilo reálne predpoklady pre jeho realizáciu. V tomto roku by mala byť realizovaná prvá etapa projektu, ktorá bude znamenať vytvorenie možností pre centralizovanú distribúciu a spracovanie dát ako základného predpokladu výraznejšej technickej podpory procesov  daňovej správy, rýchlej a správnej informácie dôležitej pre riadiace a rozhodovacie procesy.  
Daňová správa viac ako rok realizuje daňovú reformu, ktorou došlo k podstatným  zmenám v daňovej legislatíve. Napriek snahe zjednodušiť podmienky pre výkon správy daní vyskytujú sa viaceré problémy, ktoré vyplývajú z kumulácie viacerých procesov do obdobia mesiacov marec - jún. V podmienkach súčasnej úrovne DIS tak dochádza k výraznému pracovnému zaťaženiu časti zamestnancov, tlaku na prácu nadčas a pod. Vážnym problémom sú aj niektoré ustanovenia zákona o DPH identifikované ako rizikové z pohľadu možných daňových únikov. 

3. Súčasný stav colnej správy

	Vstup Slovenskej republiky  do Európskej únie znamenal pre colné orgány významné zmeny kompetencií, vzájomných väzieb, foriem i úrovne koordinácie vykonávaných činností. Tieto zmeny zásadne ovplyvňujú rozsah i obsah vykonávaných činností v porovnaní so stavom pred vstupom SR do EÚ. Postavenie a činnosť colných orgánov je ďalej výrazne ovplyvnené zapojením krajiny do medzinárodných ekonomických inštitúcií, akými sú napríklad ekonomické, colné alebo menové únie v oblasti voľného obchodu.

	Vstupom SR do EÚ došlo k zrušeniu colných kontrol na vnútornej hranici EÚ a k významnému zníženiu zaťaženia colných orgánov v oblasti vykonávania colného dohľadu. Dôvodom tejto zmeny je fakt, že tovar, ktorý bol predmetom zahraničného obchodu medzi SR a členskými štátmi EÚ, nepodlieha po vstupe do EÚ colnému dohľadu. Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo nevyhnutné pristúpiť k reforme colnej správy, ktorá by ju plne prispôsobila uskutočneným zmenám. 

	V rámci prvej etapy reorganizácie colnej správy bolo ponechaných všetkých 14 colných úradov, zrušených  110 pobočiek colných úradov, to znamená, že colné úrady majú v súčasnosti 69 vnútrozemských pobočiek a 7 hraničných pobočiek. 

	V tejto etape reorganizácie sa znížil početný stav colníkov o 808 osôb, avšak z dôvodu prechodu správy spotrebných daní z daňových orgánov na colné orgány, bolo potrebné zároveň zvýšiť stav civilných zamestnancov o 164 osôb. 

	Významnou úlohou pre colnú správu v roku 2005 je najmä realizácia druhej a definitívnej etapy jej reorganizácie, ktorá prináša viacero výrazných zmien. Jej výsledkom bude v prvom rade zmena vnútornej organizačnej štruktúry Colného riaditeľstva SR, tak aj  zmena siete colných úradov a ich organizačných zložiek. Počet colných úradov sa k 1. júlu 2005 zníži z terajších 14 colných úradov na 9 colných úradov. Ich sídlami budú sídla vyšších územných celkov, okrem Colného úradu Čierna nad Tisou, ktorého dominantnou úlohou je ochrana štátnej hranice s Ukrajinou – vonkajšej hranice EÚ.

	Zároveň bolo nevyhnutné vysporiadať sa pri realizácii tejto etapy reorganizácie colnej správy s personálnymi otázkami, ktoré sa dotýkajú všetkých jej zamestnancov – colníkov aj civilných zamestnancov zaradených v štátnej službe, či vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme. Organizačné zmeny sa riešia u colníkov preložením do iného služobného úradu (do iného miesta výkonu štátnej služby), u ostatných zamestnancov dohodou alebo skončením ich pracovnoprávneho vzťahu z organizačných dôvodov. 

4. Formy daňových únikov

Daňové úniky sa vyskytujú pri každom druhu dane, najvýraznejšie  sú však na nepriamych daniach, t. j. dani      z pridanej hodnoty a jednotlivých spotrebných daniach, najmä na spotrebnej dani z liehu a  spotrebnej dani z tabakových výrobkov. 

4.1. Daňové úniky na dani z pridanej hodnoty

Daň z pridanej hodnoty svojou konštrukciou, ktorá umožňuje vrátenie nadmerného odpočtu, vyvoláva a aj do budúcnosti bude vyvolávať snahu o daňové podvody, resp. daňové úniky. Najčastejšie používanými technikami pri daňových únikoch sú:

•	delikty spojené s vývozom tovaru alebo služieb (tovar deklarovaný ako vyvezený je predaný v tuzemsku),
•	fiktívne poskytovanie služieb,
•	kolotočové – karuselové podvody (tento druh podvodu sa vyskytuje najmenej medzi dvomi členskými štátmi EÚ; tovar cirkuluje v kruhu, pričom dochádza k úniku na DPH prostredníctvom niekoľkých firiem),
•	nedeklarovanie reálnej hodnoty tovaru pri jeho dovoze,
•	legálne sa vyhýbanie plateniu daní (oficiálne žiadosti o povolenie odkladu a povolenia splátok za účelom „naťahovania“ času a tým následného získania lehôt  na vykonanie exekučných úkonov, resp. získanie času na „zmiznutie“),  
•	preberanie firiem (legálne založené spoločnosti zbavujú pôvodných vlastníkov zadlžených a problémových spoločností   záväzkov voči štátnemu rozpočtu a iným veriteľom, manažérske zmluvy sa uzatvárajú s tzv. „bielym koňom“ ako nadobúdateľom obchodného podielu, konatelia týchto spoločností figurujú v niektorých prípadoch až v niekoľkých desiatkach spoločností).

Okrem vyššie uvedeného sa daňové úniky na dani z pridanej hodnoty v značnom počte vyskytujú aj v prípadoch prepravy tovaru z iného štátu (napr. stavebný materiál z Poľskej republiky), ktorý sa predáva na území Slovenskej republiky bez toho, aby sa predávajúci registroval ako platiteľ dane a odviedol daň. Predávajúci, ktorý tento tovar dopraví, môže byť osobou, ktorá má oprávnenie na podnikanie, ale v mnohých prípadoch ide o osoby,  ktoré takýmto oprávnením nedisponujú. Tieto osoby sa na území Slovenskej republiky zdržiavajú len za účelom predaja tovaru, pričom nemajú stále miesto na výkon tejto činnosti a z tohto dôvodu je problematické zabezpečenie ich registrácie a výber dane z týchto predajov. 

K značným daňovým únikom dochádza pri poskytovaní služieb pre konečného spotrebiteľa. Ide predovšetkým o stavebné úpravy, rôzne montážne práce a iné služby, ktoré sú financované z úverových zdrojov (napr. Stavebná sporiteľňa, Štátny fond rozvoja bývania). Aj keď občan preukazuje vystaveným dokladom napríklad nárok na uplatnenie štátnej prémie pri stavebnom sporení,  dodávateľ vystavené doklady nezaúčtuje, čoho dôsledkom je nepriznanie a nezaplatenie dane.  Vzhľadom na skutočnosť, že ide o veľké objemy finančných prostriedkov, aj malé percento odhalenia takýchto prípadov predstavuje pozitívny jav pri odhaľovaní daňových únikov.

4.2. Daňové úniky na spotrebnej dani z liehu

Colná správa medzi najzávažnejšie dôvody vzniku daňových únikov na spotrebnej dani z liehu  označuje: 
•	nelegálnu výrobu liehu, 
•	predaj liehu bez označenia kontrolnou známkou, 
•	zistenie falošných kontrolných pások,  
•	porušenia pri preprave liehu v pozastavení dane na území únie, 
•	používanie liehu oslobodeného od dane bez vydaného povolenia na prijímanie liehu v pozastavení dane ako aj bez vydaného odberného poukazu, 
•	nezákonné skladovanie liehu, 
•	falšovanie a pozmeňovanie technických opatrení na označovanie tovaru.

4.3. Daňové úniky na spotrebnej dani  a tabakových výrobkov

Pri odhaľovaní nezákonných aktivít v oblasti nelegálneho dovozu tabaku a cigariet sú známe nasledujúce spôsoby  protizákonného konania: 

•	fiktívne vývozy (bez colného konania, výstup potvrdený falošnou pečiatkou, čísla JCD patria inému vývozu alebo vôbec neexistujú),
•	fiktívne ukončenie režimu tranzit (dodanie colnému úradu potvrdené falošnou pečiatkou, čísla RDT potvrdzujúce dodanie tovaru patria inej tranzitnej operácii alebo vôbec neexistujú),
•	prepustenie tovaru do režimu tranzit bez zaevidovania na colnom úrade odoslania  (zainteresovaní colníci pohraničného colného úradu),
•	prepustenie tovaru do režimu voľný obeh bez  dostatočného overenia colného vyhlásenia, bez odobratia vzorky a bez zabezpečenia colného dlhu, 
•	prejednanie a prepustenie tovaru do navrhovaného režimu (dovoz, vývoz, tranzit) neexistujúcej firme (fiktívny deklarant),
•	úmyselne deklarovaná nižšia hmotnosť tovaru (pri tabaku na šúlanie), 
•	pašovanie cigariet cez hranicu s Ukrajinou,
•	predaj nelegálneho tabaku a tabakových výrobkov.

Na druhej strane však colné orgány pozitívne hodnotia uplatňovanie novej legislatívy v oblasti správy spotrebnej dane z liehu a spotrebnej dane z tabakových výrobkov, čo sa odzrkadlilo na náraste výberu týchto spotrebných daní.  Ide o prínos z dôvodu stálej prítomnosti správcu dane v daňových skladoch liehu, sprísnených podmienok pre registráciu a evidenciu daňových subjektov a z hľadiska využívania inštitútu zabezpečenia dane. 

4.4. Daňové úniky vznikajúce z dôvodu nezaevidovania tržieb 

Z kontrolných zistení daňových úradov vyplýva, že naďalej pretrvávajú nedostatky v dodržiavaní  ustanovených povinností o evidovaní prijatých tržieb v hotovosti prostredníctvom elektronickej registračnej pokladnice (ďalej len „ERP“). Spotrebiteľ s cieľom obstarania služieb a tovaru za nižšiu cenu nepožaduje vystavenie príslušného dokladu od dodávateľa.   V mnohých prípadoch dochádza  k tomu, že aj keď predávajúci vydá doklad z ERP, prijatá tržba nemusí byť  zaevidovaná, a to  z dôvodu, že v  súčasnosti používané ERP nie sú dostatočne zabezpečené proti svojvoľným zásahom zo strany ich užívateľov. Používajú sa  ERP rôznych typov, čo sťažuje prácu kontrolórov daňových úradov. Na sťaženom odhaľovaní daňových únikov má podiel aj celkové nedostatočné právne vedomie občanov, ktorí takmer vždy odmietajú spolupracovať so správcom dane pri dokazovaní skutkovej podstaty v rámci výkonu daňovej kontroly alebo miestneho zisťovania a sú ochotní v záujme vlastného prospechu tolerovať daňové úniky vznikajúce formou neevidovania tržieb ERP. 

	Vzhľadom na vyššie uvedené bude potrebné v rámci návrhov na riešenie eliminovania daňových únikov prijať opatrenia nielen v legislatívnej oblasti, ale aj v oblasti zlepšenia činnosti daňovej a colnej správy. 

5. Navrhované opatrenia na elimináciu daňových únikov	 

5.1.     V oblasti legislatívy

5.1.1	Preskúmať možnosti legislatívnych zmien v zákone č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení  neskorších predpisov nadväzne na komunitárnu úpravu a  možnosti  zabezpečenia predávaného tovaru v prípade  nesplnenia zákonom stanovených povinností, a to za účelom zabezpečenia výberu dane. 

5.1.2.	Prehodnotiť sankcie týkajúce sa porušovania povinností súvisiacich s používaním elektronických  registračných pokladníc.

5.1.3.	Navrhnúť spôsob na zabezpečenie kontroly dokladov, ktorými občan preukazuje nárok na  čerpanie úverových zdrojov zo štátnych programov na financovanie stavebných úprav. 

5.1.4.	Vypracovať analýzu o používaných typoch ERP a navrhnúť podmienky ich používania tak, aby sa zamedzilo zneužívania technických nedostatkov v súčasnosti používaných ERP. 

5.1.5.	Navrhnúť model spolupráce so živnostenskými úradmi v prípadoch zistenia neoprávneného  podnikania    a nadväzne na to pripraviť návrhy zmien na zabezpečenie zdanenia takéhoto podnikania.

5.1.6.	Pripraviť návrh na legislatívnu úpravu, na základe ktorej bude občan povinný na požiadanie správcu dane preukázať doklad z ERP a postupu kontroly takejto povinnosti.

5.1.7.	Pripraviť legislatívne návrhy, ktoré by čiastočne eliminovali kulmináciu významných procesov v správe daní do obdobia marec - jún, resp. tie ktoré sú pracné, nákladné, avšak z pohľadu výberu daní majú zanedbateľné efekty.

5.1.8.	Iniciovať legislatívne zmeny  v oblasti nahlasovania prepráv tovarov podliehajúcich   spotrebným daniam.

5.1.9.	Iniciovať legislatívne zmeny  smerujúce k jednoznačným definíciám predmetov spotrebných daní.

5.1.10.	Na základe predložených návrhov na riešenie problematiky podľa bodov 5.1.1. až 5.1.9. pripraviť návrh legislatívnych zmien príslušných právnych predpisov.

5.1.11.	Nadväzne na bod 5.1.10. vypracovať metodický pokyn na realizáciu opatrení súvisiacich s elimináciou     daňových únikov.

5.2.	V oblasti činnosti daňovej správy

5.2.1.	Pripraviť rozsiahlu mediálnu kampaň, v rámci ktorej  budú občania vyzývaní, aby pri   každej   dodávke tovaru alebo služby požadovali príslušný doklad o zaplatení v hotovosti. 
 
5.2.2.	Vykonávať kontrolné akcie na celom území SR zamerané na používanie ERP a  o výsledkoch predkladať informáciu Ministerstvu financií SR. Súhrnné údaje o  kontrolných zisteniach priebežne zverejňovať prostredníctvom médií.

5.2.3.	Pripraviť návrh spolupráce medzi Daňovým riaditeľstvom SR a Colným riaditeľstvom SR pri vykonávaní  miestneho zisťovania za účelom odhalenia a minimalizácie daňových únikov pri nelegálnom predaji tovaru.

5.2.4.    Opätovne posúdiť úlohy vyplývajúce zo Strategického  plánu daňovej správy SR na roky 2004 - 2008 v nadväznosti na výsledky procesného auditu  DR SR a na skutočnosť, že v NR SR nebol schválený nový zákon o  daňových orgánoch.

5.2.5.   Ukončiť testovanie pilotnej prevádzky zameranej na overenie funkčnosti nového modelu práce v správe daní – oddelenie činností administratívneho charakteru od činností vyrubovacieho charakteru s cieľom zefektívnenia výberu daní zjednodušením  činností  práce komplexného správcu dane a v záverečnom vyhodnotení výsledkov testovania stanoviť  harmonogramom prác zavedenie nového spôsobu výkonu správy daní  na všetkých daňových úradoch.
													
5.2.6.   Zabezpečiť u novoregistrovaných platiteľov DPH vypracovanie, tzv. prvého ratingu platiteľov, ktorý by indikoval  možné riziká pre výber daní. 

5.2.7.	Uskutočniť analýzu priznaní dane z príjmu právnických osôb a fyzických osôb za účelom identifikácie rizikových odvetví, v ktorých je daňovými subjektami opakovane vykazovaná strata, resp. hospodársky výsledok blízky nule.  Na základe výsledkov prijať adekvátne opatrenia v oblasti daňovej kontroly, resp. iniciovať legislatívne zmeny.

5.2.8.	Dobudovať databázu daňových subjektov u ktorých orgány činné v trestnom konaní, resp. daňové orgány zaznamenali pokusy o daňové podvody a pravidelne o jej prírastku informovať daňové úrady.

5.2.9.	Uskutočniť prieskum o názoroch verejnosti na kvalitu poskytovaných služieb daňovej správy daňovým subjektom.

5.2.10.	Vykonať  opätovnú analýzu rizík možných únikov na daniach, s osobitným zreteľom na daň  z pridanej hodnoty na každom daňovom úrade. 

5.2.11.	Dosiahnuť, aby z  celkového počtu plánovaných kontrol bolo minimálne  60 % zameraných  na kontrolu DPH.

5.2.12.	Posilniť kontrolu daní v regióne pracoviska DR SR Bratislava vybranými kontrolórmi z iných regiónov.

5.2.13.	Zosumarizovať poznatky účastníkov pracovných skupín programu FISCALIS o „best practices“ pri odhaľovaní daňových podvodov v krajinách EÚ v podobe  praktickej pomôcky pre riadiacich pracovníkov a daňových kontrolórov.

5.2.14	Za účelom identifikácie rizík daňových únikov  zabezpečiť, aby na DR SR bolo zriadené oddelenie analýzy  rizík daňových subjektov.

5.2.15.  Aktualizovať dohody o vzájomnej spolupráci s českou a maďarskou daňovou správou týkajúcich sa  výmeny informácií, skúseností a vykonania simultánnych daňových kontrol. 
                                                                   
5.2.16.	Vzhľadom na špecifickosť daňového práva a zabezpečenia jednotnej aplikácie rozhodovania v súdnych  sporoch zahájiť rokovanie s MS SR o možnosti vytvorenia „daňových senátov“ pri krajských súdoch Slovenskej republiky. Za týmto účelom DR SR zabezpečí pre členov senátov konzultácie so zameraním na daňové právo.
	 
5.2.17.	V spolupráci s MF SR vytvoriť predpoklady pre efektívnejší model odmeňovania  zamestnancov daňovej správy, ktorý by výraznejším spôsobom viazal odmeňovanie na výkon zamestnanca.

5.2.18.  Nadväzne na bod 5.1.2. predelimitovať alikvotný počet správcov dane spolu s príslušným objemom   mzdových  prostriedkov na nového správcu dane. 

5.3.     V oblasti činnosti colnej správy

5.3.1.  Zabezpečiť efektívne vykonávanie kontroly colníkov vykonávajúcich trvalý daňový dozor v daňových     skladoch a o výsledkoch predkladať informáciu Ministerstvu financií SR. 

5.3.2.	Vykonávať analýzu rizík a rizikových profilov daňových subjektov za účelom eliminovania únikov na spotrebných daniach a o výsledkoch predkladať informáciu Ministerstvu financií SR.

5.3.3.	Zabezpečiť pojazdné laboratóriá pre stanice colných úradov – KOMOS.

5.3.4.	Inštalovať a sprevádzkovať röntgenové zariadenia na všetkých hraničných prechodoch s Ukrajinou vrátane novopripravovaných hraničných prechodov. 

5.3.5.	Preskúmať možnosť uzatvorenia Dohody o opatreniach proti nezákonnému dovozu a falšovaniu medzi Philip Morris International, ES zastúpeným Európskou komisiou a každým členským štátom.

5.3.6.	Vytvoriť efektívny model kontroly dodržiavania príslušných ustanovení jednotlivých zákonov o spotrebných daniach a o výsledkoch predkladať informáciu Ministerstvu financií SR.

5.3.7.	Prerokovať možnosť uzatvorenia dohody medzi Colnou správou SR a colnými správami susediacich členských štátov EÚ v oblasti správy spotrebných daní.

5.3.8.	Realizovať vzdelávanie v základných a odborných colných kurzov s prioritou na správu spotrebných daní.

5.3.9.	V spolupráci s MF SR vytvoriť predpoklady pre efektívnejší model odmeňovania colníkov, ktorý by výraznejších spôsobom viazal odmeňovanie na výkon colníka.
Z á v e r 

Vzhľadom na závažnosť a charakter problematiky daňových únikov navrhnuté opatrenia nie sú konečné. Tieto sa budú na základe vyhodnotenia ich plnenia priebežne aktualizovať.