Predkladacia správa

	Predkladaný návrh modelu alternatívneho financovania Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) čiastočne z iných zdrojov ako výlučne zo štátneho rozpočtu je predkladaný ako východiskový koncepčný materiál pre ďalší rozvoj úradu a pre prípravu legislatívneho riešenia získania dostatočných finančných prostriedkov na jeho činnosť. 

Cieľom modelu alternatívneho financovania je zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky pre výkon dozorných činností nad jadrovou bezpečnosťou a súčasne zabezpečiť aj dostatočné finančné prostriedky na udržanie odbornej kvality zamestnancov úradu a ich stabilizáciu. Model alternatívneho financovania počíta aj so zabezpečením potrebných finančných prostriedkov na bezpečnostný výskum. Tieto opatrenia by sa mali realizovať bez zvyšovania nárokov na štátny rozpočet. 

Model alternatívneho financovania vychádza z poznatkov a praxe uplatňovanej v iných krajinách. V niektorých členských štátoch Európskej únie aj v iných štátoch sa subjekty, nad ktorými úrady jadrového dozoru týchto štátov vykonávajú dozor, podieľajú na úhrade výdavkov na činnosť týchto úradov.

 Východiskom pre predkladaný materiál je uznesenie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody č. 227 zo dňa 7. 6. 2005, ktorým požiadal vládu Slovenskej republiky vypracovať návrh alternatívneho financovania úradu s cieľom finančne a personálne posilniť úrad a následné stanovisko Úradu vlády SR (list 11423/2005 zo dňa 13. júla 2005) k tomuto uzneseniu.  Uvedené uznesenie výboru NR SR bolo prijaté v súvislosti s prerokovávaním štátneho záverečného účtu kapitoly úradu za rok 2004 a na základe predchádzajúceho uznesenia tohto výboru č. 183/2005 s cieľom vytvoriť východisko pre ďalšie dodatočné zdroje na financovanie činnosti úradu bez zvýšenia priamych výdavkov zo štátneho rozpočtu.

Perspektívy využívania jadrovej energetiky na Slovensku v rámci domácich dozorných činností (privatizácia SE, a. s., vznik nového subjektu GovCo, a. s., odstavenie a následné vyraďovanie 1. a 2. bloku jadrovej elektrárne V-1 v Jaslovských Bohuniciach po roku 2008, dostavba 3. a 4. bloku jadrovej elektrárne v Mochovciach, pokračovanie vo vyraďovaní jadrovej elektrárne A-1 v Jaslovských Bohuniciach) a v rámci medzinárodnej odbornej spolupráce na úrovni Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE, komplexná spolupráca  v oblasti mierového využívania atómovej energie), EÚ (odborná koordinácia jadrových záležitostí v rámci EK), OECD/NEA (rovnocenná spolupráca a účasť na  programoch zameraných na jadrovú bezpečnosť), CTBTO (Organizácia zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok, implementácia zmluvy v podmienkach SR)  si vyžadujú okrem technicko-organizačno-finančných opatrení na strane prevádzkovateľov jadrových zariadení aj existenciu a ďalší rozvoj nezávislého a dostatočne personálne a technicky vybaveného dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou. 

Činnosť dozorného orgánu a jeho porovnateľnosť s podobnými dozornými orgánmi v členských krajinách Európskej únie je možná len s dostatočnými finančnými zdrojmi. Tieto zdroje je potrebné pre efektívnu a v medzinárodnom meradle konkurencieschopnú činnosť úradu alokovať najmä do
a)	oblasti mzdového ohodnotenia zamestnancov úradu, tak aby sa dosiahla trvalá stabilizácia odborne zdatného personálu, na ktorý sa kladú náročné požiadavky na vzdelanie, prax, jazykovú pripravenosť a fyzickú a psychickú odolnosť,
b)	oblasti výskumu a úloh rozvoja vedy a techniky, tak aby bolo zabezpečené neustále sledovanie nových celosvetových trendov, a aby boli na exaktnej báze podložené rozhodnutia úradu v oblastiach, v ktorých nedisponuje vlastnými zamestnancami a v neposlednom rade, aby mohol tieto najnovšie technicko-bezpečnostné požiadavky formulovať do legislatívnych požiadaviek,
c)	oblasti technického vybavenia úradu, najmä pokiaľ ide  Centrum havarijnej odozvy, ktoré slúži ako podporné pracovisko pre získavanie a vyhodnocovanie najdôležitejších údajov o vzniku a predpokladanom rozvoji možných havárií pre ďalšie rozhodovanie príslušných orgánov ( KRH SR, ÚKŠ). Centrum havarijnej odozvy ako špecializované pracovisko úradu je zapojené do medzinárodných systémov vyrozumievania a vyhodnocovania situácií v rámci celosvetovej siete MAAE a v rámci EÚ (ECURIE), čím je zabezpečená reprezentácia SR vo významných systémoch havarijného plánovania. Činnosť tohto centra je koncentrovaná na podporu rozhodovania s cieľom maximálnej ochrany života a zdravia obyvateľov, ich majetku a životného prostredia v neštandardných situáciách.

Uvedené potreby boli doteraz finančne kryté výlučne zo zdrojov štátneho rozpočtu, ktoré poskytujú krytie potrieb len do určitej kvalitatívnej a kvantitatívnej úrovne. Nie vždy vyhovujúca výška týchto prostriedkov mala za následok fluktuáciu zamestnancov z dôvodu obmedzených možností adekvátne odmeniť vysoko špecializovaných odborníkov s viacročnou praxou a následné neľahké prijímanie nových zamestnancov cez proces výberových konaní v zmysle zákona o štátnej službe. Obmedzenie rozvojovej pomoci po vstupe SR do OECD a EÚ a nedostatok vlastných finančných prostriedkov sa prejavoval v oblasti výskumu a plnenia úloh rozvoja vedy a techniky v redukcii zadávaných výskumných a analytických prác, čo vyvoláva obmedzené pokrytie niektorých dozorných činností vedeckými a analytickými štúdiami. Obmedzené množstvo finančných prostriedkov pre oblasť technického vybavenia  spôsobuje postupné vzďaľovanie sa od úrovne ostatných centier regiónu strednej a východnej Európy.

Úrad hľadal možnosti ako zvýšiť finančné prostriedky úradu, súbežne však so znížením priamych výdavkov zo štátneho rozpočtu pre kapitolu úradu. Toto riešenie našiel v možnosti povinných príspevkov prevádzkovateľov jadrových zariadení a držiteľov jadrových materiálov na činnosť úradu. Povinnosť prispievať na činnosť by bola zakotvená v novele zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Výška odvedených príspevkov by bola daňovo uznaným výdavkom subjektu, ktorý je držiteľom povolenia na prevádzku jadrových zariadení, resp. držiteľom povolenia na nakladanie s jadrovými materiálmi mimo jadrového zariadenia. Čiastka odvedených príspevkov by sa  rozpočtovala v príjmoch aj výdavkoch štátneho rozpočtu  v kapitole úradu. Celkový dosah na štátny rozpočet by nebol negatívny, ako materiál ďalej uvádza, došlo by k celkovej úspore priamych výdavkov zo štátneho rozpočtu a zároveň k naplneniu požiadaviek úradu o zvýšenie úrovne použiteľných finančných zdrojov.

Predkladaný materiál je rozdelený na dve časti, pričom v prvej časti je rozobratá vecná a ekonomická stránka modelu financovania a v druhej časti je vykonaná legislatívno-právna analýza v dvoch alternatívach, a to v alternatíve bez zmeny statusovo-právneho postavenia úradu ako ústredného orgánu štátnej správy podľa zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, ako aj s jeho zmenou. Konkrétne návrhy legislatívneho riešenia sú uvedené v prílohe č. 1.   

Pri spracovávaní materiálu boli použité aj poznatky z obdobne financovaných dozorných orgánov vo vybraných štátoch Európy, z čoho vyplýva, že navrhovaný model nie je v prípade dozorných orgánov nad jadrovou bezpečnosťou ojedinelý. V prílohe legislatívnej analýzy sú uvedené príklady, akými je možné dosiahnuť cieľ sledovaný navrhovaným materiálom.

Materiál nebude mať negatívny dopad na životné prostredie, zamestnanosť a celkové ekonomické a podnikateľské prostredie. Z hľadiska dosahov na štátny rozpočet pôjde o pozitívne dosahy.

Materiál bol pred zaslaním na oficiálne medzirezortné pripomienkové konanie osobitne prerokovaný s Ministerstvom financií SR. Ministerstvo financií SR vyjadrilo s návrhom  súhlas, pokiaľ bude rešpektovaná požiadavka, aby príspevky prevádzkovateľa jadrových zariadení na činnosť úradu boli plne rozpočtované v príjmovej časti a zohľadnené vo výdavkovej časti štátneho rozpočtu v kapitole úradu. Na základe tejto požiadavky bol materiál primerane upravený.

Materiál je na rokovanie vlády Slovenskej republiky predkladaný bez rozporov.