Bezpečnostná stratégia
Slovenskej republiky 2005

Úvod

I.	Bezpečnostné záujmy Slovenskej republiky

II. 	Bezpečnostné prostredie Slovenskej republiky

III. 	Bezpečnostná politika Slovenskej republiky

Bezpečnosť občana a štátu

Stabilita a predvídateľnosť bezpečnostného prostredia

Záver

Úvod

1)		Slovenská republika (SR) je zvrchovaný štát, ktorý v súlade s medzinárodným právom rešpektuje územnú celistvosť a politickú nezávislosť  všetkých štátov, nemá územné požiadavky voči druhým štátom a necíti sa byť žiadnym štátom bezprostredne vojensky ohrozený.

2)		Bezpečnostná stratégia SR zohľadňuje zásadné zmeny bezpečnostného prostredia SR, nové záväzky a zodpovednosť SR podieľať sa na bezpečnosti a obrane širšieho spoločenstva demokratických štátov – spojencov a partnerov SR združených v euroatlantických zoskupeniach. 

3)		Bezpečnostná stratégia SR poskytuje zásadné východiská realizácie bezpečnostnej politiky SR s cieľom zaručiť požadovanú úroveň bezpečnosti občana a štátu.

I. Bezpečnostné záujmy Slovenskej republiky

4)		SR vyznáva hodnoty slobody, mieru, demokracie, právneho štátu, spravodlivosti, plurality, solidarity a ľudských práv a základných slobôd. SR zaručí bezpečnosť svojich občanov bez ohľadu na ich pôvod, spoločenský status a miesto ich pobytu, v súlade s medzinárodnoprávnymi normami v oblasti ľudských práv a s Ústavou SR. Zaručenie bezpečnosti občanov je základným predpokladom realizácie ich ľudských a občianskych práv a harmonického rozvoja celej spoločnosti. SR bude tiež primerane zaručovať právo na osobnú bezpečnosť pre všetky kategórie obyvateľstva nachádzajúce sa na jej území. 

5)		Bezpečnostné záujmy SR, ktoré vychádzajú z týchto hodnôt a vyjadrujú potreby jej občanov a štátu, sú:
•	zaručiť bezpečnosť občanov a chrániť ich ľudské práva a základné slobody;
•	zaručiť územnú celistvosť, zvrchovanosť, nedotknuteľnosť hraníc, politickú nezávislosť a identitu;
•	rozvíjať demokratické štátne zriadenie, právny štát a trhovú ekonomiku;
•	vytvárať predpoklady trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho, environmentálneho a kultúrneho rozvoja spoločnosti;
•	posilňovať transatlantické strategické partnerstvo, byť spolugarantom bezpečnosti spojencov;
•	posilňovať efektívnosť medzinárodných organizácií, ktorých je SR členom a podporovať rozširovanie NATO a EÚ;
•	rozvíjať dobré partnerské vzťahy a všetky formy vzájomne výhodnej spolupráce s krajinami, s ktorými SR má spoločné záujmy;
•	prispievať k posilňovaniu a šíreniu slobody a demokracie, dodržiavania ľudských práv, právneho štátu, medzinárodného práva, mieru a stability vo svete.

6)		Poslaním bezpečnostnej politiky SR je aktívne pôsobiť na bezpečnostné prostredie tak, aby chránila, podporovala, obhajovala, bránila a presadzovala bezpečnostné záujmy SR. Pri realizácii svojich bezpečnostných záujmov bude SR vychádzať zo suverénneho práva na zaručenie vlastnej bezpečnosti, ktoré vychádza z práva na individuálnu a kolektívnu sebaobranu podľa Charty Organizácie Spojených národov (OSN). 

II. Bezpečnostné prostredie Slovenskej republiky

7)		SR je geograficky a svojimi historickými, kultúrnymi, politickými, ekonomickými a inými väzbami súčasťou euroatlantického priestoru. Individuálne alebo v spolupráci s inými krajinami a medzinárodnými organizáciami chráni a bráni slobodu, demokraciu, právny štát a ľudské práva v súlade so zásadami Charty OSN a ďalšími normami medzinárodného práva. 

8)		SR členstvom v OSN, v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a iných regionálnych organizáciách a zoskupeniach aktívne prispieva k úsiliu medzinárodného spoločenstva zachovať mier a bezpečnosť vo svete.
 
9)		Vstupom do Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO) sa SR stala súčasťou systému kolektívnej obrany a bezpečnosti ako piliera transatlantickej bezpečnosti a stability a jej bezpečnosť je aj garantovaná spojeneckými záväzkami. 

10)		Prijatím za člena Európskej únie (EÚ) získala SR záruky politickej a ekonomickej stability, ako aj možnosť aktívne sa podieľať na formovaní, plnení a posilňovaní európskej bezpečnostnej a obrannej politiky.

11)		Vstupom do Organizácie pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD) sa SR začlenila medzi hospodársky najvyspelejšie krajiny sveta. Ekonomická integrácia SR stabilizovala jej trhovú ekonomiku a umožnila sa jej zapojiť do globálnej ekonomickej spolupráce, ako aj do medzinárodného systému poskytovania rozvojovej pomoci určenej pre menej rozvinuté krajiny sveta.

12)		Geopolitické postavenie SR v strednej Európe podmieňuje bezpečnostnú politiku SR. Česko, Maďarsko a Poľsko sú členmi NATO a EÚ, Rakúsko je členom EÚ. Ukrajina, náš najväčší sused, deklaruje euroatlantickú orientáciu s cieľom dosiahnuť členstvo v EÚ a NATO.

13)		Členstvo SR v rozhodujúcich medzinárodných organizáciách zásadným spôsobom zmenilo jej bezpečnostné postavenie a vytvorilo nové podmienky na realizáciu jej bezpečnostných záujmov. Priamou účasťou na rozhodovacích procesoch týchto medzinárodných organizácií sa zvýšila úroveň bezpečnostných garancií poskytovaných týmito organizáciami, ako aj miera zodpovednosti SR za bezpečnosť a stabilitu vo svete. 

14)		Základnou tendenciou vývoja bezpečnostného prostredia je prehlbovanie nestability, neurčitosti a nepredvídateľnosti jeho vývoja vo svete ako dôsledok rastúceho počtu zlyhávajúcich štátov a negatívneho vplyvu niektorých neštátnych činiteľov. Reakciou na túto tendenciu je rastúca snaha medzinárodného spoločenstva hľadať spoločne, efektívne a najmä preventívne prostriedky, ako týmto prejavom čeliť. 

15)		Ďalšími tendenciami, ktoré ovplyvňujú vývoj bezpečnostného prostredia, sú narastajúca globalizácia, zvyšovanie počtu vnútroštátnych konfliktov, prehlbujúca sa bezpečnostná, politická aj ekonomická integrácia štátov, nekontrolované šírenie informačných a vojenských technológií, nerovnomernosť vývoja regiónov, nevyvážený demografický vývoj a migračné pohyby, nárast neznášanlivosti a nacionalizmu, rast závislosti od životne dôležitých zdrojov a ich obmedzenosť a zhoršovanie životného prostredia.

16)		Zmenou bezpečnostného prostredia SR sa menia bezpečnostné hrozby a výzvy, na ktoré musí SR reagovať. Bezpečnosť SR a jej občanov je neoddeliteľne spätá s bezpečnosťou jej spojencov a je vystavená obdobným hrozbám a výzvam, akým čelia ostatné štáty v euroatlantickom priestore.

17)		Najväčšou hrozbou, ktorá by mala potenciálne najvážnejšie následky pre SR a jej spojencov, je možnosť získania a použitia zbraní hromadného ničenia a niektorých ich nosičov teroristickými skupinami, prípadne zlyhávajúcimi štátmi.

18)		Terorizmus predstavuje pre SR strategickú globálnu hrozbu. Terorizmus využíva ideológie podporujúce rasovú, etnickú alebo náboženskú nenávisť, násilie a genocídu a snaží sa podkopať základné demokratické hodnoty spoločnosti, akými sú jej otvorenosť, sloboda jednotlivca, hodnota ľudského života a tolerancia. Sústreďuje sa na útoky proti civilnému obyvateľstvu, ako aj na kritickú infraštruktúru štátu s cieľom spôsobiť masové obete, škody, vyvolať strach a pocit ohrozenia. Na rýchle a nezvratné dosiahnutie svojich cieľov sa usiluje získať zbrane hromadného ničenia a ich nosiče. Viaceré európske krajiny sú teroristami považované za potenciálne ciele a Európa je aj jednou zo základní ich  pôsobenia.

19)		Strategickou globálnou hrozbou pre SR je aj šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov. Ich dostupnosť pre štáty a neštátne činitele, vďaka vedeckému a technologickému pokroku, mobilite vedcov, ilegálnemu obchodovaniu s rádioaktívnym materiálom a materiálmi dvojakého použitia a nerešpektovaniu prijatých medzinárodných noriem, narastá. Zároveň klesajú zábrany pre použitie týchto zbraní. Závažným problémom ostáva aj nekontrolované šírenie konvenčných zbraní najmä do konfliktných regiónov.

20)		Ďalšiu hrozbu predstavujú zlyhávajúce štáty, ktoré nie sú schopné alebo ochotné zaručiť základné funkcie štátu, zaručiť vlastnú bezpečnosť, dodržiavanie ľudských práv a slobôd svojich občanov a plnenie svojich medzinárodných záväzkov, čím sa stávajú hrozbou pre svoje okolie a prispievajú k regionálnej nestabilite. Tento stav vytvára podmienky na zneužívanie moci, podnecovanie neznášanlivosti medzi skupinami obyvateľstva, potláčanie demokracie a občianskej spoločnosti, porušovanie ľudských práv a slobôd, korupciu a obchodovanie s ľuďmi, drogami a zbraňami. Často sa stávajú aj základňami pre teroristické a extrémistické skupiny a siete, zázemím organizovaného zločinu a tiež zdrojom nelegálnej migrácie.
 
21)		Pretrvávajúce regionálne konflikty ohrozujú nielen regionálnu stabilitu, ale aj bezpečnosť v euroatlantickom priestore. Zdrojom ich vzniku sú čoraz častejšie vnútroštátne konflikty. Sú sprevádzané nárastom extrémizmu, terorizmu, snahou o získanie zbraní, chudobou a masívnou migráciou. Často sú príčinou zlyhania štátu alebo vytvárania pseudoštátu a spochybňovania medzinárodne uznaných hraníc štátov. V týchto nestabilných oblastiach dochádza k nadmernej koncentrácii konvenčných, najmä ručných a ľahkých zbraní, vytvárajú sa podmienky pre organizovaný zločin a v konečnom dôsledku negatívne ovplyvňujú ekonomický rozvoj týchto regiónov. Neriešenie niektorých dlhotrvávajúcich konfliktov spochybňuje dôveryhodnosť medzinárodného systému bezpečnosti.

22)		Organizovaný zločin je priamou hrozbou pre SR. Využíva technologický pokrok, nové komunikačné metódy a snaží sa prenikať do všetkých oblastí verejného života. Jeho aktivity sa sústreďujú na nelegálnu výrobu a distribúciu drog, nelegálnu migráciu, obchodovanie s ľuďmi, prostitúciu, počítačové pirátstvo, krádeže duševného vlastníctva, finančnú kriminalitu, a pod. Medzinárodný organizovaný zločin je zdrojom financií aj ľudských zdrojov pre terorizmus, podieľa sa na šírení zbraní hromadného ničenia a aktívne využíva regionálnu nestabilitu pochádzajúcu z konfliktov a nedostatočnú štátnu moc zlyhávajúcich štátov. Ako globálny fenomén ohrozuje nielen bezpečnosť a ekonomickú stabilitu štátov, ale prispieva k destabilizácii svetového hospodárskeho systému. Jeho aktivity oslabujú integritu štátu, ohrozujú funkčnosť, nezávislosť, ústavnosť a demokratický charakter jeho orgánov a finančných inštitúcií. Organizovaný zločin pritom využíva a rozširuje korupciu a vytvára nelegálnu ekonomiku.

23)		Miera informatizácie spoločnosti dosiahla vysoký stupeň a stále sa zvyšuje. Výkonnosť techniky, revolučné informačné a komunikačné technológie, nárast rýchlosti prenosu informácií a ich globálnej dostupnosti spôsobujú rýchlu globálnu premenu postindustriálnej spoločnosti na spoločnosť informačnú. Zraniteľnosť informačných a komunikačných systémov, ich preťaženie,  neoprávnený prístup k informáciám, šírenie počítačových vírusov a dezinformácií sú rastúcou hrozbou pre SR.

24)		Európa čelí hrozbe nelegálnej a nekontrolovateľnej migrácie prameniacej najmä zo zlých sociálno-ekonomických podmienok a nárastu obyvateľstva jej susediacich regiónov. V spojení s vlnou populizmu a absenciou či nedostatočnou integračnou kapacitou EÚ sa vytvárajú podmienky pre rast intolerancie, ktorá je prekážkou pre napĺňanie potrieb samotnej legálnej migrácie. SR doteraz bola iba tranzitným územím pre migrantov. Zvyšujúcim sa ekonomickým rozvojom SR v nasledujúcich rokoch však hrozba nelegálnej a nekontrolovateľnej migrácie môže narastať a SR sa postupne stáva aj cieľovou krajinou. Nelegálna migrácia sa zároveň často spája s rôznymi formami organizovaného zločinu. 

25)		Aktivity cudzích spravodajských služieb zamerané proti záujmom SR, ktoré využívajú tradičné aj netradičné metódy a nové technológie so záujmom o všetky oblasti spoločenského života, predstavujú pre bezpečnosť SR stálu hrozbu. V súvislosti so vstupom SR do NATO a EÚ je pravdepodobné zvýšenie aktivít týchto služieb z krajín, ktoré nie sú členmi euroatlantických integračných zoskupení.
 
26)		Pokračujúca globalizácia prináša pre SR pozitívne aj negatívne vplyvy. Nepripravenosť štátu pružne reagovať na globalizáciu je vážnou bezpečnostnou výzvou. Globalizácia prináša so sebou javy a procesy, ktoré sa vymykajú kontrole štátu, stiera rozdiely medzi vnútornou a vonkajšou bezpečnosťou a hranice medzi domácou a zahraničnou politikou. Globálne operujúce ekonomické subjekty majú stále väčší vplyv na celosvetový vývoj. Rozmach v oblasti informačných technológií a všeobecný prístup k internetu uľahčujú dostupnosť zbraňových systémov a návodov na ich výrobu, ako aj ďalších skúseností potrebných pre plánovanie a vykonanie útokov. Globálne operujúce finančné trhy umožňujú teroristickým organizáciám presúvať prostriedky bez pomoci alebo vedomia štátov. 

27)		S globalizáciou bezprostredne súvisí aj zvyšujúci sa vplyv neštátnych činiteľov na bezpečnosť a stabilitu vo svete. Dochádza k postupnej strate monopolu štátu na zaručenie bezpečnosti a použitie sily. Schopnosť štátu ako subjektu medzinárodného práva byť kľúčovým aktérom medzinárodných vzťahov je konfrontovaná neštátnymi skupinami, organizáciami a nadnárodnými sieťami. 

28)		Prehlbujúca sa ekonomická nerovnováha vo svete je zdrojom rastu napätia a nestability a prispieva k vzniku  bezpečnostných hrozieb. Ekonomické a sociálne zaostávanie chudobných krajín a regiónov vedie k veľkým rozdielom v životnej úrovni obyvateľstva a následne k vzniku  nespokojnosti a radikalizmu. Nerovnomerný ekonomický vývoj vytvára podmienky pre extrémizmus a terorizmus, zneužívanie viery a tradícií, nárast náboženského fanatizmu, vznik autoritárskych režimov a nelegálnej migrácie. Tieto rozdiely vedú často k pocitom ohrozenia a útokom na nové demokratické inštitúty, slobody občanov, rozvoj ekonomiky a kultúry alebo aspoň o ich značné obmedzenie.

29)		Prehlbujúca sa globalizácia, integrácia a migrácia za prácou sa prejavujú aj pocitmi ohrozenia vlastnej životnej úrovne, kultúry a identity obyvateľstva. S týmto úzko súvisí nárast radikálneho nacionalizmu a neznášanlivosti, podporovaný často politickým populizmom. Na šírenie extrémistického nacionálneho, politického a náboženského fanatizmu radikálne hnutia využívajú politickú organizáciu a najnovšie technológie.

30)		Rast energetickej a surovinovej náročnosti priemyselných odvetví a zvyšujúce sa nároky ľudí na kvalitu života prehlbujú závislosť štátov od životne dôležitých zdrojov vrátane potravín a pravdepodobnosť vzniku surovinových a energetických kríz. Neobnoviteľnosť väčšiny zdrojov túto závislosť ešte viac zvýrazňuje. Vysoká závislosť od nepretržitého prísunu základných surovín, energie, neobnoviteľných zdrojov a ich dopravy môže prerásť do ohrozenia nielen ekonomickej prosperity a stability, ale aj bezpečnosti štátu. Súperenie o tieto zdroje a suroviny môže viesť až k ozbrojeným konfliktom. Nerozvážne a neefektívne vyťažovanie prírodných zdrojov môže viesť k ich vyčerpaniu a nenávratným škodám na životnom prostredí.

31)		Živelné pohromy, havárie a katastrofy svojou nepredvídateľnosťou, charakterom a dôsledkami predstavujú permanentnú hrozbu životom a majetku vo veľkom rozsahu. Ekologické zmeny, znečistenie vzduchu, nedostatok pitnej vody, narúšanie prirodzených ekosystémov vedú k zhoršeniu až ohrozeniu života na Zemi. 
 
32)		Nevyvážený demografický vývoj negatívne vplýva na sociálny systém, ktorý môže stratiť funkčnosť a ohroziť sociálnu stabilitu v štáte. Migrácia obyvateľstva je významným faktorom demografického vývoja spoločnosti. V dôsledku globalizácie sa zvyšuje možnosť rýchleho šírenia nákazlivých chorôb.

33)		Bezpečnostné hrozby a výzvy sú dynamické, vzájomne previazané a podliehajú zmenám v závislosti od vnútorných, regionálnych a globálnych podmienok.

III. Bezpečnostná politika Slovenskej republiky

34)		Základným cieľom bezpečnostnej politiky SR je zaručenie bezpečnosti občana a štátu v stabilnom a predvídateľnom bezpečnostnom prostredí.

35)		Pri dosahovaní tohto cieľa bude SR postupovať podľa týchto zásad: suverénne právo na zaručenie bezpečnosti občanov a štátu; právo na individuálnu a kolektívnu sebaobranu; nedeliteľnosť bezpečnosti; solidarita a angažovanosť; predchádzanie možným hrozbám a konfliktom; uprednostnenie mierových prostriedkov riešenia konfliktov; efektívne fungovanie systému medzinárodných noriem; koordinácia spoločného postupu medzinárodného spoločenstva; komplexný prístup k zaručeniu bezpečnosti občana a štátu; využitie všetkých dostupných vnútroštátnych a zahraničných nástrojov a prostriedkov v súlade s právnym poriadkom a záväzkami; dôveryhodnosť štátu v systéme medzinárodných vzťahov a bezpečnosti; informovanosť a aktívna účasť občanov.

36)		Účinnosť bezpečnostnej politiky SR je podmienená mierou efektívnosti orgánov štátu, aktívnym pôsobením SR v medzinárodnom prostredí, mierou spolupráce štátnych orgánov a orgánov územnej samosprávy, mimovládnych organizácií, právnických osôb a fyzických osôb, mierou stotožnenia sa občanov s bezpečnostnými cieľmi a schopnosťou vlády získať pre tieto ciele podporu širokej verejnosti.

37)		Rozhodujúcim prostriedkom bezpečnostnej politiky SR je jej bezpečnostný systém. Predstavuje mnohostranný komplex, ktorý sa skladá zo zahraničnopolitických, ekonomických, obranných, vnútrobezpečnostných, sociálnych, záchranárskych a ekologických nástrojov a ich vzájomných väzieb. Základným predpokladom pre riadenie, výstavbu a rozvoj bezpečnostného systému SR sú efektívne fungujúce zákonodarné, výkonné a súdne orgány. Tieto sú zodpovedné za pripravenosť a akcieschopnosť nástrojov krízového manažmentu a včasné prijímanie a realizáciu opatrení zameraných na zaručenie bezpečnosti občanov a štátu. 

38)		Rozvoj bezpečnostného systému SR zohľadní bezpečnostný potenciál SR a hodnotenie bezpečnostného prostredia. Bezpečnostný systém SR bude spôsobilý: zabezpečovať jednotný systém riadenia vo všetkých krízových stavoch; identifikovať vznikajúcu krízovú situáciu a zabezpečiť včasné varovanie; analyzovať dosah krízovej situácie na bezpečnostné záujmy SR a navrhovať spôsob účastí SR na jej riešení; preventívne pôsobiť proti vzniku krízových situácií, v prípade ich vzniku tieto eliminovať na ich začiatku; reagovať na najpravdepodobnejšie hrozby, prispôsobovať sa zmenám bezpečnostnej situácie vrátane reakcie na neočakávané hrozby; zabezpečiť rýchle odstránenie následkov krízovej situácie a obnovu pôvodného stavu; a zaručiť kontinuitu svojho fungovania.

39)		Tradičnými nástrojmi bezpečnostnej politiky sú zahraničná služba a ozbrojené sily SR. Medzi ďalšie nástroje patria: spravodajské služby; ozbrojené bezpečnostné zbory (policajný zbor, železničná polícia, zbor väzenskej a justičnej stráže); bezpečnostné zbory (zbor colnej správy); záchranné zbory a záchranné služby (hasičský a záchranný zbor, banská, horská a zdravotná záchranná služba); subjekty hospodárskej mobilizácie; subjekty pôsobiace na finančnom trhu (bankovníctvo, kapitálový trh, poisťovníctvo) a inštitúcia zodpovedná za ochranu utajovaných skutočností.

40)		Nástrojmi realizácie bezpečnostnej politiky sú ďalej medzinárodné a regionálne inštitúcie a združenia, ktorých je SR členom (OSN, EÚ, NATO, OBSE, OECD, Rada Európy, Vyšehradská skupina, Stredoeurópska iniciatíva a ďalšie), mimovládne organizácie, medzinárodné dohody, dohovory, zmluvy, normy a štandardy a médiá.

41)		Na realizáciu svojich bezpečnostných záujmov je SR odhodlaná, v súlade s medzinárodným právom a svojimi medzinárodnými zmluvnými a politickými záväzkami použiť všetky nástroje bezpečnostnej politiky.

Bezpečnosť občana a štátu

42)		SR prostredníctvom svojej bezpečnostnej politiky bude flexibilne reagovať na meniace sa bezpečnostné hrozby a výzvy s cieľom obmedziť až eliminovať ich negatívny dosah na bezpečnosť občana a štátu. SR bude realizovať svoju bezpečnostnú politiku tak, aby bola zaručená bezpečnosť a základné podmienky pre život jednotlivca a jeho ochrany pred násilnými hrozbami namierenými voči jeho právam, bezpečnosti a životu.

43)		SR bude vytvárať podmienky pre aktívnu účasť občanov na realizácii bezpečnostnej politiky SR aj prostredníctvom vzdelávania a informovania odbornej aj laickej verejnosti. Vláda bude venovať pozornosť aktívnej informovanosti o vývoji bezpečnosti a bezpečnostného prostredia, o opatreniach na zaručenie bezpečnosti občana a štátu s cieľom zvýšiť úroveň transparentnosti a pochopenia bezpečnostnej politiky.

44)		SR odsudzuje všetky formy terorizmu bez ohľadu na krajinu pôvodu a jeho ideologické, politické, etnické alebo náboženské pozadie, bude proti nemu bojovať samostatne i ako súčasť medzinárodného spoločenstva. SR bude rozvíjať a implementovať legislatívny a inštitucionálny rámec pre boj proti terorizmu v súlade s Národným akčným plánom tak, aby sa zvýšili možnosti spravodajských služieb SR, špecializovaných útvarov Policajného zboru a orgánov činných v trestnom konaní pri predchádzaní, vyhľadávaní, vyšetrovaní a stíhaní trestných činov terorizmu, aby sa zlepšila koordinácia odovzdávania informácií a spolupráca so zahraničnými partnerskými bezpečnostnými zložkami, štátnymi orgánmi a inštitúciami pri predchádzaní, vyhľadávaní páchateľov, preverovaní, vyšetrovaní a stíhaní terorizmu. SR bude vyvíjať úsilie na obmedzenie prístupu teroristov k finančným a materiálnym zdrojom a k zbraniam, najmä zbraniam hromadného ničenia. Zbrane hromadného ničenia v rukách teroristov predstavujú akútne a vysoké riziko, na ktoré bude SR reagovať primeranými prostriedkami vrátane aktívneho preventívneho odzbrojenia, a to aj za použitia vojenskej sily v spolupráci s partnermi a spojencami. SR zaručí bezpečnosť kritickej infraštruktúry pred teroristickými útokmi. 

45)		SR uplatní aktívnu politiku globálnej kontroly zbrojenia a odzbrojenia zameranú prioritne na boj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ZHN) a ich nosičov. Bude podporovať efektívnosť, komplexnosť, univerzálnosť a overiteľnosť a aplikovateľnosť existujúcich medzinárodných noriem v tejto oblasti. Bude presadzovať efektívne uplatňovanie sankcií a vypracovanie nových nástrojov pre oblasť odzbrojenia a nešírenia ZHN. Politika kontroly zbrojenia a odzbrojenia bude aj naďalej zameraná aj na oblasť konvenčných zbraní. Nástrojmi licenčnej politiky a kontroly exportu vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia jadrovej, chemickej a biologickej povahy bude SR brániť ich zneužitiu na neželané účely. SR bude koordinovať svoju politiku a aktivity v tejto oblasti prostredníctvom činnosti multilaterálnych režimov kontroly exportu a iniciatív zameraných na prevenciu nelegálneho získavania rizikových tovarov, materiálov a iných položiek vojenského významu. Vyvinie úsilie a prijme opatrenia, v spolupráci s NATO a EÚ a inými medzinárodnými organizáciami, na minimalizáciu následkov prípadného použitia ZHN voči občanom SR, ozbrojeným silám nachádzajúcich sa v operáciách v zahraničí alebo voči našim spojencom. Prijme adekvátne opatrenia na posilnenie ochrany občanov a územia SR pred prípadným použitím ZHN a zapojí sa do systémov a programov protiraketovej obrany. 

46)		SR bude aktívne pomáhať pri obnove základných funkcií zlyhávajúcich štátov. Pri plnení tohto cieľa SR bude vhodne aplikovať politiku pomoci a sankcií. SR podporí prijímanie účinných nástrojov regionálnych a medzinárodných štruktúr na riešenie ekonomických, sociálnych a politických príčin zlyhávania štátov. SR bude poskytovať rozvojovú pomoc zameranú na ekonomickú transformáciu a rozvoj demokratických štruktúr zlyhávajúcich štátov. Pri poskytovaní pomoci pri budovaní demokratických inštitúcií a občianskej spoločnosti SR bude aktívne spolupracovať s mimovládnymi organizáciami a občianskymi združeniami. 

47)		SR bude aktívne prispievať k predchádzaniu regionálnym konfliktom, brániť ich eskalácii, podieľať sa na ich eliminácii a obnovení stability a podporovať aktívnu ochranu civilného obyvateľstva konfliktného regiónu. Predchádzanie tejto hrozbe, riešenie konfliktov ako aj následná obnova postihnutých regiónov nie je možná bez pôsobenia vzájomne sa posilňujúcich medzinárodných organizácií, najmä OSN, NATO, EÚ a OBSE. SR bude podporovať posilňovanie ich efektivity, akcieschopnosti a spôsobilostí predchádzať a riešiť regionálne konflikty, aktívne sa zapájať do krízového a postkrízového manažmentu medzinárodných organizácií. SR bude podporovať prijatie medzinárodných noriem umožňujúcich efektívnejšie riešenie vnútroštátnych konfliktov. SR bude prispievať vojenskými a civilnými prostriedkami a rozvojovou pomocou úmerne svojim možnostiam, záujmom, záväzkom a prioritám, v súlade s príslušnými koncepciami účasti SR v medzinárodnom krízovom manažmente. 

48)		SR bude naďalej vytvárať a posilňovať právne, ekonomické, mediálne prostredie ako aj represívne nástroje zamerané na prevenciu a eliminovanie organizovaného zločinu. Spravodajské zložky, polícia, prokuratúra a súdy budú aktívne bojovať s organizovaným zločinom a korupciou na všetkých úrovniach. SR bude posilňovať právne istoty občanov pri ochrane súkromného majetku, zvyšovať dôraz pri ochrane verejného majetku a verejného poriadku. SR podporí medzinárodnú spoluprácu národných štruktúr na presadzovanie právneho štátu a efektívne využívanie medzinárodných štruktúr pre boj s organizovaným zločinom.

49)		SR prijme opatrenia na obmedzenie zraniteľnosti prvkov kritickej infraštruktúry, s dôrazom na informačné a komunikačné systémy, a na minimalizáciu negatívnych následkov útokov na ne. Bude pokračovať v aktivitách zameraných na bezpečnosť a integritu informačných a komunikačných systémov, zvlášť systémov nevyhnutných pre bezpečný výkon základných funkcií štátu. Bude pokračovať v spolupráci so zahraničnými partnermi na aktivitách zvyšujúcich bezpečnosť systémov vzájomnej komunikácie a výmeny informácií, zvlášť v oblasti prenosu a ochrany utajovaných informácií.

50)		SR prijme opatrenia na znižovanie nelegálnej a nekontrolovateľnej migrácie a odstránenie prevádzačstva. Zosúladí svoju pobytovú a azylovú politiku a legislatívu s ostatnými štátmi euroatlantického spoločenstva. Podporí medzinárodnú spoluprácu pri ochrane hraníc a plne a včas bude realizovať opatrenia potrebné na zapojenie SR do Schengenskej dohody v rámci EÚ.

51)		SR zabezpečí primeranú ochranu utajovaných informácií, odhaľovanie aktivít cudzích spravodajských služieb zameraných proti záujmom SR a znižovanie zraniteľnosti SR a našich spojencov, vyplývajúcej z týchto aktivít. Na báze partnerstva prehĺbi spoluprácu so spravodajskými službami štátov NATO a EÚ v oblastiach spoločného záujmu.

52)		SR vníma globalizáciu ako významný faktor formovania bezpečnostného prostredia. V bezpečnostnej politike bude SR prijímať opatrenia, ktoré umožnia využiť jej rozvojový potenciál. Spolu s tým bude prijímať opatrenia na minimalizovanie jej negatívnych dôsledkov, najmä zhoršovania životného prostredia, nadmerného vyťažovania neobnoviteľných zdrojov, nerovnomerného ekonomického a sociálneho vývoja regiónov.
 
53)		SR bude aktívne spolupracovať s neštátnymi činiteľmi (mimovládne organizácie, súkromný sektor) pri riešení problémov zlyhávajúcich štátov, regionálnych a vnútroštátnych konfliktov, problémov obchodovania so zbraňami, ľuďmi, pri tvorbe a distribuovaní humanitárnej a rozvojovej pomoci a v ďalších oblastiach. Zároveň sa bude podieľať na eliminácii vplyvu polovojenských štruktúr, ktorých cieľom je oslabiť alebo odstrániť legitímnu a legálnu vládu.

54)		SR sa bude aktívne podieľať na zastavení prehlbujúcej sa ekonomickej nerovnováhy vo svete naplňovaním cieľov Svetovej obchodnej organizácie (WTO). SR bude prispievať k liberalizácii svetového obchodu zachovávaním princípu transparentnosti a predvídateľnosti, princípu zlepšenia zapojenia rozvojových a menej rozvinutých krajín do medzinárodných systémov ekonomickej spolupráce. SR ako člen EÚ podporuje  uzatváranie bilaterálno-regionálnych hospodársko-obchodných dohôd s krajinami tretieho sveta. Obchodná politika SR bude v súlade s poskytovaním slovenskej rozvojovej pomoci. SR bude túto pomoc poskytovať priamo (bilaterálne), alebo prostredníctvom multilaterálnych donorov rozvojovým krajinám, čím prispeje k odstraňovaniu ekonomickej nerovnováhy vo svete.

55)		SR bude odhaľovať a postihovať akékoľvek prejavy radikálneho nacionalizmu, neznášanlivosti, politického a náboženského extrémizmu, a prijímať preventívne opatrenia v sociálnej oblasti, vo vzdelávaní a vo formovaní verejnej mienky smerujúcej k tolerantnému spolunažívaniu národov, etnických a náboženských skupín v spoločnosti a vo svete.

56)		SR bude znižovať negatívne dosahy závislosti od životne dôležitých surovinových zdrojov prostredníctvom znižovania energetickej a surovinovej náročnosti ekonomiky, dostupnou diverzifikáciou týchto zdrojov, ekologickým exploatovaním prírodných zdrojov, lepším využitím obnoviteľných zdrojov, ale aj konkrétnym podielom na zvyšovaní bezpečnosti a stability oblastí a krajín s ťažbou a dopravou uvedených komodít. SR splní požiadavky NATO a EÚ na energetickú, predovšetkým ropnú bezpečnosť. Zároveň bude SR minimalizovať riziko zlyhania hospodárstva SR v dôsledku akéhokoľvek narušenia bezpečnosti zaistením zásob strategických, resp. životne dôležitých surovín (vrátane potravinárskych) a prípravou opatrení, ktorými sa zabezpečí uplatnenie nástrojov štátnych orgánov na minimalizovanie negatívnych dôsledkov narušenia bezpečnosti štátu a na obnovu pôvodného stavu.

57)		SR bude chrániť životné prostredie vo svojom najbližšom okolí a globálnom meradle. SR bude pokračovať v posilňovaní opatrení na zaručenie bezpečnosti vlastných jadrových zariadení. V oblasti ochrany životného prostredia a prehlbovania ekologickej bezpečnosti SR bude aktívne pôsobiť v rámci cezhraničnej spolupráce. Zvýšené úsilie bude venovať monitorovaniu životného prostredia a efektívnosti krízového manažmentu pri vzniku živelných pohrôm, havárií a katastrof.

58)		SR bude ako súčasť medzinárodných štruktúr, najmä prostredníctvom Svetovej zdravotníckej organizácie vytvárať prostredie a opatrenia na to, aby bola pripravená zistiť, overovať a odpovedať na hrozby epidémií a minimalizovať dôsledky epidémií na občanov a ekonomiku SR a iných štátov. SR bude aktívne pomáhať tým rozvojovým krajinám, ktorých zdravotný systém a dostupné prostriedky nie sú adekvátne na zabránenie šírenia chorôb. SR bude pripravovať tiež opatrenia na ochranu občanov pred bioteroristickými útokmi.

59)		SR bude prijímať opatrenia na zníženie negatívneho demografického vývoja. Súčasťou úsilia o zabezpečenie vyváženého demografického rozvoja bude snaha o uľahčenie sociálnoekonomickej situácie mladých rodín, skvalitňovanie starostlivosti o zdravie občanov a podpora zdravého spôsobu života. 

Stabilita a predvídateľnosť bezpečnostného prostredia

60)		Bezpečnosť občana a štátu je možné dosiahnuť len v stabilnom bezpečnostnom prostredí s možným predvídateľným vývojom. Takéto prostredie sa vytvára pevným ukotvením SR v systéme medzinárodných noriem a inštitúcií, ktoré slúžia na vytvorenie stabilného a transparentného prostredia a na zvýšenie dôvery v medzinárodných vzťahoch.
 
61)		SR bude realizovať transparentnú bezpečnostnú politiku takým spôsobom, aby sa posilňoval jej zahraničnopolitický a ekonomický vplyv na medzinárodné prostredie a dôveryhodnosť a uznanie v systéme medzinárodných vzťahov a bezpečnosti s cieľom, aby SR nebola vnímaná ako hrozba alebo zdroj hrozieb.

62)		Na realizáciu svojich bezpečnostných záujmov SR využije členstvo v medzinárodných a regionálnych organizáciách a združeniach, bude rozvíjať ich spôsobilosti, flexibilitu a ich vzájomne posilňujúcu spoluprácu.

63)		Reakciou SR na nové bezpečnostné hrozby a nepredvídateľnosť bezpečnostného prostredia bude aj podpora účelového vytvárania politických alebo vojenských partnerstiev a koalícií s cieľom odradiť tieto prípadné hrozby alebo sa proti nim efektívne brániť.
 
64)		Medzinárodné normotvorné inštitúcie na čele s OSN hrajú nezastupiteľnú úlohu v udržiavaní transparentnosti a stability bezpečnostnej situácie vo svete. Samotná forma bezpečnostných inštitúcií a medzinárodné právo musia odrážať zmeny v povahe bezpečnostných hrozieb. SR bude presadzovať univerzálnu platnosť existujúcich medzinárodných noriem, zdokonaľovanie systému ich implementácie, dodržiavanie plnenia záväzkov z nich vyplývajúcich, aj prostredníctvom zavádzania a posilňovania verifikačných nástrojov a úlohy príslušných inštitúcií. Súčasťou tohto prístupu bude vyhodnocovanie plnenia medzinárodných noriem a v prípade potreby i prijímanie efektívnych sankčných opatrení za porušovanie medzinárodných dohovorov, noriem a štandardov. SR podporí kroky zamerané na ďalšie zvyšovanie efektívnosti a komplexnosti takýchto nástrojov a takisto prijímanie nových medzinárodných noriem tam, kde je to potrebné pre posilnenie bezpečnosti a stability. 

65)		Bezpečnostná politika SR vychádza zo zásady nedeliteľnosti bezpečnosti. Bezpečnosť SR je zviazaná s bezpečnosťou štátov v euroatlantickej oblasti a závisí od globálnej bezpečnosti. Úroveň našej bezpečnosti odráža našu schopnosť spolupracovať a zapájať sa do riešenia konfliktov za našimi hranicami tam, kde je zdroj hrozby a nestability. Bezpečnosť SR sa nestotožňuje len s územnou obranou. SR je odhodlaná v zmysle solidarity a v spolupráci s medzinárodným spoločenstvom angažovať sa na zaručovaní bezpečnosti a stability a zmierňovaní následkov kríz iných štátov a národov. SR bude konzultovať otázky bezpečnosti s cieľom budovať konsenzus medzi spojencami a partnermi o spôsobe riešenia spoločných bezpečnostných hrozieb. 

66)		Pre SR je sloboda jednotlivca a demokracia predpokladom zaručenia bezpečnosti vo svete. SR bude presadzovať dodržiavanie ľudských práv a podporovať šírenie a prehlbovanie slobody a demokracie, budovanie právneho štátu a občianskej spoločnosti vo svete a tiež inštitúcie, ktoré šíria tieto hodnoty. SR podporí intervenciu medzinárodného spoločenstva v prípade rezignácie štátu na ochranu jeho občanov alebo úmyselného odopierania práv a slobôd jeho občanom predovšetkým spojeného s humanitárnou krízou alebo genocídou.

67)		SR primárne svoju bezpečnosť a aktívne formovanie bezpečnostného prostredia zaručuje v rámci členstva v NATO a EÚ, v spolupráci so spojencami a partnermi. Rozšírením NATO a EÚ sa stabilizoval euroatlantický bezpečnostný priestor, avšak pretrvávajú bezpečnostné hrozby vychádzajúce spoza hraníc NATO a EÚ, ktoré však zásadným spôsobom môžu vplývať na bezpečnosť SR. 

68)		Členstvo v NATO predstavuje pre SR garantovanú bezpečnosť a nástroj presadzovania jej bezpečnostných záujmov. SR bude presadzovať, aby NATO zostalo hlavnou platformou pre rozvoj multilaterálnej a bilaterálnej spolupráce v bezpečnostnej a vojenskej oblasti v euroatlantickom priestore. SR sa bude usilovať o to, aby NATO bolo hlavným fórom transatlantického dialógu, politickej a bezpečnostnej spolupráce medzi európskymi a severoamerickými členmi Aliancie, aby sa zachovala jej vnútorná jednota a vzájomná solidarita jej členov. SR podporí transformáciu a adaptáciu NATO na nové druhy hrozieb a výziev. Bude reformovať a budovať svoj bezpečnostný systém tak, aby SR prispievala k rozvoju požadovaných spôsobilostí NATO vrátane zapájania sa do misií a operácií Aliancie mimo teritória jej členských krajín. SR bude naďalej vnímať rozširovanie NATO ako spôsob upevňovania zóny bezpečnosti a stability v euroatlantickom priestore. SR rozvinie spoluprácu s krajinami zapojenými do euroatlantických partnerských štruktúr a krajinami Stredozemnomorského dialógu a Istanbulskej kooperačnej iniciatívy. SR bude podporovať spoločné stretnutia NATO a EÚ na vysokej úrovni ako aj denno-denné pracovné stretnutia ako vyjadrenie ich kľúčového strategického partnerstva. Podporí rozvoj efektívneho dialógu a spolupráce NATO s ďalšími medzinárodnými inštitúciami, predovšetkým OSN a OBSE. 

69)		SR bude aktívne spoluvytvárať a implementovať spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ. SR prispeje k realizácii cieľov európskej integrácie a vytváraniu civilizačného, občianskeho, právneho, vnútrobezpečnostného a ekonomického priestoru, ktorý bude schopný vlastného dynamického trvalo udržateľného rozvoja. SR bude presadzovať plnenie cieľov stanovených v Európskej bezpečnostnej stratégii a posilní kapacity krízového manažmentu s cieľom prispievať do operácií a misií vedených EÚ. Podporí budovanie operačných kapacít európskej bezpečnostnej a obrannej politiky tak, aby boli komplementárne s kapacitami NATO a našimi záujmami v NATO. V súlade s klauzulou solidarity EÚ bude SR pomáhať krajinám napadnutým alebo ohrozeným teroristickými útokmi a postihnutým živelnými pohromami. SR podporí rozvoj aktivít Európskej obrannej agentúry s dôrazom na plnohodnotné zapojenie slovenskej priemyselnej a technologickej základne do budovania európskeho obranného trhu. SR podporí ďalšie rozširovanie EÚ, ktoré je jedným z najefektívnejších spôsobov, ako prekonať nestabilitu a dosiahnuť prosperitu zjednotenej Európy. SR prispeje k tvorbe a realizácii spoločnej vnútro-bezpečnostnej politiky, azylovej, migračnej a vízovej politiky.

70)		SR podporí reformu OSN, ktorá zvýši schopnosť tejto organizácie riešiť krízové situácie vo svete, zdokonalí organizáciu jej činnosti a zefektívni jej spoluprácu s regionálnymi organizáciami, predovšetkým s NATO a EÚ. SR podporí prijímanie univerzálnych medzinárodných noriem predovšetkým v oblastiach boja proti organizovanému zločinu, terorizmu, kontroly zbrojenia a odzbrojenia, znižovanie napätia medzi vyspelým a rozvojovým svetom, dodržiavanie ľudských práv a skvalitňovania životného prostredia. SR sa naďalej bude podieľať na mierových a humanitárnych operáciách OSN.
 
71)		SR sa bude angažovať za dôsledné využitie existujúcich nástrojov OBSE. Podporí reformu OBSE s cieľom prispôsobiť jej aktivity novému bezpečnostnému prostrediu vo svete v súlade so Stratégiou OBSE pre nové hrozby v 21. storočí a princípom vyváženosti všetkých jej troch dimenzií – ľudskoprávnej, bezpečnostnej a ekonomickej. SR sa bude aktívne podieľať v misiách OBSE.
 
72)		Ako člen Rady Európy bude SR aktívne pôsobiť s cieľom využiť potenciál tohto celoeurópskeho fóra na riešenie politických otázok a ochrany ľudských práv. SR využije OECD ako platformu na získavanie a výmenu skúseností s ekonomicky i politicky najvyspelejšími krajinami sveta. Z regionálnych zoskupení výnimočné postavenie pre SR má a bude mať Vyšehradská skupina vzhľadom na spoločné záujmy a ciele v snahe udržania stability a rozvoja stredoeurópskeho regiónu. Cieľom členstva SR v Stredoeurópskej iniciatíve je odovzdávanie konkrétnych skúseností krajinám, ktoré sa usilujú o začlenenie do euroatlantických štruktúr.
 
73)		Osobitné postavenie z hľadiska presadzovania bezpečnostných záujmov SR budú mať vzťahy medzi SR a Spojenými štátmi americkými. USA  sú strategickým spojencom SR. SR sa bude snažiť o aktívnu zaangažovanosť USA pri budovaní stabilnej a bezpečnej Európy.

74)		Kľúčové postavenie z hľadiska bezpečnosti SR majú susedné krajiny, s ktorými nás spája členstvo v NATO a EÚ, spoločné hodnoty, záujmy a úzke kultúrne a historické väzby. Vo vzťahoch s nimi bude SR presadzovať politiku dobrých a vzájomne výhodných susedských vzťahov. Dôležitým faktorom bezpečnosti v rámci regiónu je napĺňanie európskych štandardov ochrany národnostných menšín a krajanov.

75)		SR podporuje Ukrajinu ako nezávislý a suverénny štát v jej súčasných hraniciach, rozvoj jej pluralitnej demokracie, politickej a ekonomickej stability ako predpokladu regionálnej a našej bezpečnosti. Zasadí sa o udržanie aktívneho dialógu s Ukrajinou ako významným partnerom pre tranzit strategických surovín. SR má záujem, aby sa Ukrajina po splnení kritérií stala členom NATO a EÚ. Bude rozvíjať spoločné aktivity namierené proti organizovanému zločinu, nelegálnej migrácii a na zaručenie bezpečnosti a postupnej likvidácie vojenskej techniky, zbraní a munície na Ukrajine. 

76)		SR bude presadzovať európsku a euroatlantickú integráciu krajín západného Balkánu. Bude prispievať k politickej a bezpečnostnej stabilizácii krajín regiónu a k eliminácii bezpečnostných hrozieb vychádzajúcich z tejto oblasti, ktoré vyplývajú z pomalých ekonomických a sociálnopolitických zmien, neistoty v budovaní multietnických spoločností a nedostatočného pokroku v budovaní funkčných vlád niektorých krajín. SR aktívne prispeje k zamedzeniu prenikania organizovaného zločinu, šírenia zbraní a obchodu s drogami a ľuďmi, terorizmu a ilegálnej migrácie z tohto regiónu.

77)		SR sa bude zasadzovať o širšie zapojenia krajín Spoločenstva nezávislých štátov do spolupráce s transatlantickými a európskymi štruktúrami. SR podporí posilnenie demokracie a právneho štátu v Bielorusku a vyriešenie konfliktov a kríz v Moldavsku (Podnestersku), v južnokaukazskom a stredoázijskom regióne s cieľom zvýšiť ich bezpečnosť a stabilitu, prihliadajúc na ich strategické surovinové zdroje a kľúčovú úlohu v boji proti terorizmu, šíreniu drog a nelegálnej migrácii. 

78)		SR považuje Rusko vzhľadom na jeho prírodné zdroje, ekonomický, ľudský a vojenský, osobitne jadrový potenciál, za významný subjekt, ktorý bude ovplyvňovať bezpečnostnú situáciu v euroázijskom regióne. Vzťahy s Ruskom bude budovať na princípe vzájomnej výhodnosti ekonomickej spolupráce. Ako člen NATO a EÚ SR podporí rozvoj strategického partnerstva týchto organizácií s Ruskom vrátane otvoreného dialógu o zdrojoch nestability a potenciálnych bezpečnostných hrozbách. SR prispeje k pokračovaniu politickej transformácie, konsolidácie demokracie a hospodárskych reforiem v Rusku. 

79)		Pri formovaní svojho bezpečnostného prostredia bude SR venovať zvýšenú pozornosť oblasti Stredozemného mora. Bude aktívnejšie vstupovať do riešenia problémov Blízkeho a Stredného východu. SR podporí posilnenie demokracie a právneho štátu v týchto regiónoch. Vyriešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu mierovými prostriedkami považuje SR za strategickú prioritu európskej bezpečnostnej politiky. SR bude angažovane pristupovať k stabilizácii Stredného východu, ktorý je zdrojom náboženského extrémizmu, terorizmu, medzinárodnej kriminality, ilegálnej migrácie a možného šírenia ZHN. V oblasti Stredozemného mora SR prispeje k prekonávaniu ekonomickej stagnácie a chudoby a proti šíreniu nelegálnej migrácie, organizovanej kriminality a terorizmu do Európy.

80)		Pri formovaní globálneho bezpečnostného prostredia v Afrike, Ázii a Latinskej Amerike SR primerane prispeje k eliminácii regionálnych ale aj vnútroštátnych náboženských a etnických konfliktov, k znižovaniu chudoby, zlepšovaniu zdravotnej situácie, obmedzeniu nelegálnej migrácie a obchodovaniu s drogami a nešíreniu ZHN a ich nosičov. SR podporí posilnenie demokracie, právneho štátu a trhovej ekonomiky v týchto regiónoch. 

Záver

81)		Bezpečnostná stratégia SR bude revidovaná podľa potreby odzrkadľujúc zásadné zmeny v bezpečnostnom prostredí, nový vývoj bezpečnostnej politiky SR pri realizácii jej bezpečnostných záujmov alebo nové možnosti a potreby pre zaručenie bezpečnosti občana a štátu.

82)		Na Bezpečnostnú stratégiu SR nadväzujú ďalšie čiastkové stratégie a koncepcie v jednotlivých oblastiach bezpečnosti vrátane Obrannej stratégie SR. 

83)		Táto Bezpečnostná stratégia SR nahrádza Bezpečnostnú stratégiu SR schválenú Národnou radou SR 27. marca 2001.