Informácia
o priebehu a výsledkoch skrátenej zahraničnej pracovnej cesty 
predsedu vlády Slovenskej republiky Mikuláša Dzurindu 
v Kanade v dňoch 11. - 13. septembra 2001 

Na mimoriadne udalosti teroristického útoku na USA 11.9.2001 po prílete oficiálnej vládnej delegácie SR do Ottawy (o 15.30 hod. miestneho času) reagoval predseda vlády SR M. Dzurinda približne o 17.00 hod. vyjadrením sústrasti a podpory USA formou vyhlásenia pre slovenské masmédiá.  Zároveň členov svojho sprievodu informoval o zrušení oficiálnej návštevy. 
 
Jediným náhradným bodom programu  nútene skrátenej zahraničnej pracovnej cesty bolo rokovanie predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu s kanadským premiérom Jeanom Chrétienom v jeho rezidencii 12. 9. 2001 formou pracovných raňajok (85 minút).

Bezprostredne po rokovaní delegácia vlády SR vedená predsedom vlády M. Dzurindom odletela 12. 9. 2001 o 11.00 hod. miestneho času z  Ottawy a 13. septembra 2001 o 3. 00 hod. SEČ pristál vládny špeciál na letisku v Bratislave.

Bilaterálne rokovanie - náhradný program:  pracovné raňajky 12. 9. 2001 

1. Aktuálna situácia po teroristickom útoku na USA

	Premiéri oboch krajín sa zhodli v názore, že teroristické letecké nálety na symboly USA ako WTC a Pentagon sú odsúdeniahodné a vinníkov je potrebné potrestať. Konštatovali, že fanatizmu a nenávisti je potrebné predchádzať medzinárodnou spoluprácou.  Kanadský premiér informoval predsedu vlády SR o aktuálnom telefonickom rozhovore s prezidentom USA G. W. Bushom, ktorý Kanade ďakoval za pomoc presmerovaním letov z USA do Kanady. J. Chrétien vyslovil názor, že uvedený krok násilia bude mať nielen politické, ale aj vážne ekonomické dopady. 

2. Proces rozširovania Severoatlantickej aliancie a integrácia SR do NATO

Kanadský premiér potvrdil svoj názor z   r. 1994 o možnosti čo najväčšieho rozšírenia NATO o krajiny s pevnou demokraciou a fungujúcou trhovou ekonomikou. Za najcennejšiu správu pre SR možno označiť explicitnú podporu kanadského premiéra adresovanú SR ako kandidátovi členstva v NATO „čím skôr, tým lepšie“.

3. Kandidatúra SR do EÚ

Na otázku kanadského partnera aké sú šance SR stať sa členom EÚ predseda vlády M. Dzurinda uviedol, že Slovensko je dobrým príkladom princípu catch-up a že ak sa situácia bude aj naďalej priaznivo vyvíjať, rok 2004 by mohol byť rokom vstupu SR do uvedenej organizácie. Bola by to zároveň príležitosť prvej účasti slovenských poslancov v Európskom parlamente. M. Dzurinda v súvislosti s plnením predvstupových požiadaviek EÚ  informoval o stabilizovanej ekonomike SR a uviedol základné makroekonomické ukazovatele. Konštatoval, že vstup do EÚ podporuje na Slovensku 75% obyvateľstva.

4. Hospodársky vývoj v SR

	Predseda vlády SR M. Dzurinda vyzval Kanadu, ktorá je medzi investormi na nelichotivom 13. - 14. mieste, aby oveľa viac investovala v SR. Uviedol, že Slovensko ponúka výhodné podmienky pre zahraničný kapitál vrátane daňových prázdnin. Pripomenul, že SR je súčasťou V-4, ktorá predstavuje 65 miliónovú populáciu. Premiéra J. Chrétiena zaujímalo percento nezamestnanosti na Slovensku a situácia v energetike. M. Dzurinda informoval svojho kanadského partnera o záujme SR diverzifikovať svoje zdroje plynu a nafty.
	V rámci informácie o Kanade J. Chrétien konštatoval, že Kanadu prevzal začiatkom 90-tych rokov v hospodárskom útlme a rozpočtovom deficite. Dnes dosahuje Kanada prebytok, ale kvôli splácaniu zahraničného dlhu je  CAD slabší ako USD. Kanadský premiér zároveň konštatoval, že hospodársky nadbytok paradoxne vyvoláva v krajine nespokojnosť s jeho rozdeľovaním.

5. Menšinová politika vlády SR, rómska otázka

	V rámci problematiky národnostných menšín informoval predseda vlády SR o stave maïarskej menšiny a Rómov, pričom ocenil spoločný slovensko-kanadský pilotný projekt v obci Svinia na východe Slovenska. Zdôraznil, že SR presadzuje v politike občiansky, nie národnostný princíp, a uplatňuje ho aj pri tvorbe VÚC. Kanadský premiér oboznámil slovenskú delegáciu s politikou Kanady v otázke slabnúcich separatistických ambícií Québecu. Konštatoval, že po prijatí zákona C-20, podľa ktorého je prakticky nemožné, aby jedna z provincií z federálneho zväzku vystúpila, sa politická situácia výrazne stabilizovala a separatistické ambície už neohrozujú integritu Kanady. 

6. Spolupráca SR a Kanady v rámci medzinárodných organizácií

	Kanadský premiér vyslovil predpoklad, že význam malých krajín v budúcnosti podstatne stúpne. V tejto súvislosti J. Chrétien odporučil intenzívnejšie spolupracovať na medzinárodnej scéne napr. v oblasti nášľapných mín alebo malých zbraní na území tretích krajín.  Predseda vlády SR spomenul aktivity SR v uvedenej oblasti a vyzdvihol kvality slovenských ženistov a odmínovacieho zariadenia Božena, ktoré bolo viacnásobne úspešne použité napr. na Balkáne. Informoval tiež o sústredenom úsilí  SR zúčastňovať sa v mierových jednotkách OSN a NATO. Ocenil kanadské úsilie o pôsobenie mierových misií a uviedol oblasti, v ktorých už SR s Kanadou v rámci OSN spolupracuje.

7. Situácia na Balkáne

	Predseda vlády SR stručne informoval o poznatkoch zo svojej nedávnej cesty na Balkán. Premiéri sa zhodli v názore, že pri hodnotení situácie v Juhoslávii je potrebné vychádzať z dvoch princípov: nutnosti zachovania teritoriálnej integrity JZR a potreby zachovania multietnického charakteru krajiny. SR chce naïalej prispievať k pozitívnemu vývoju v tomto regióne, konkrétne napr. pripravovaným vyslaním spoločného slovensko-českého práporu. 

8. Frankofónia

	Premiér Kanady podporil kandidatúru SR na získanie postu pozorovateľskej krajiny v Medzinárodnej organizácii frankofónie a konštatoval, že „je dobré byť členom uvedeného klubu“.

Na záver rozhovoru pozval predseda vlády SR svojho kanadského homológa na návštevu SR, počas ktorej by sa mohlo uskutočniť aj stretnutie premiérov Kanady a krajín V-4. 

Závery:

Napriek tomu, že oficiálna návšteva delegácie predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu v Kanade bola kvôli mimoriadnym udalostiam teroristického útoku na USA zrušená, jej hlavný bod programu - rokovanie s kanadským premiérom Jeanom Chrétienom - sa podarilo naplniť. 

•	Návšteva potvrdila vysokú úroveň bilaterálnych vzťahov medzi Slovenskou republikou a Kanadou a vytvorila základ pre ich ïalšie zintenzívnenie. Historicky prvé prijatie predsedu vlády SR v Kanade možno spolu s návštevou predsedu NR SR J. Migaša v Kanade (apríl 2001) považovať za  medzníky vo vývoji vzájomných vzťahov.

•	Kanadský premiér ocenil pokrok SR v príprave na členstvo v Severoatlantickej aliancii a potvrdil jednoznačný záujem o pokračovanie procesu rozširovania na Pražskom summite NATO v roku 2002 i o ïalšie posilnenie väzieb s Európou. Explicitne podporil čo najskorší vstup SR do NATO.

•	Požiadavku predsedu vlády SR M. Dzurindu o prehodnotení chýbajúceho plnohodnotného zastúpenia na úrovni veľvyslanca a veľvyslanectva Kanady v Bratislave prijal kanadský premiér J. Chrétien ako nutnosť, časovo ju však neohraničil.