Predkladacia správa

	Správa o národnej prírodnej rezervácii Kyseľ sa predkladaná na rokovanie vlády SR v zmysle uznesenia vlády SR č. 966 zo dňa 10. októbra 2001 bodu C.2 ku kontrolnej správe o plnení Programu starostlivosti o Národný park Slovenský raj do roku 2006. 

Materiál má podať informáciu o stave  národnej prírodnej rezervácii Kyseľ 25 rokov po požiari, ktorý zničil  a poškodil 29,22 ha územia s mimoriadne významnými lesnými ekosystémami. Požiar najviac poškodil kmene drevín, koreňové nábehy a substrát, ktorý sa následkom vysokej teploty a stratou organickej hmoty začal drobiť a uvoľňovať. Obhorená a obnažená hornina na hrebienkoch a skalných výstupkoch sa  postupne uvoľňovala. Bylinný kryt na väčšine plochy bol zničený, iba miestami zostali ostrovčeky so slabou vegetáciou. Stromy boli obhorené, najintenzívnejšie boli postihnuté na hrebeňoch a skalných bralách. Humus a organická hmota v najexponovanejších častiach požiariska bola zničená až na 90 %. V muldách a na dne rokliny, kde je chlad a vlhko, bolo poškodenie na 60-70 %. Na viacerých miestach zostali ostrovčeky pôvodnej vegetácie. Stromová vrstva bola poškodená na 20 %, pričom najviac boli poškodené vyčnievajúce koreňové nábehy. 

Vzhľadom na extrémnosť terénu, na obnovu prirodzených lesných spoločenstiev sa prijali iba také opatrenia, ktoré si nevyžadovali priame zásahy v teréne.  V roku 1981 sa vysiali semená smreka, avšak jedince semenáčikov začali postupne odumierať z dôvodu nedostatku živín. Počas celého obdobia bol zabezpečený pravidelný monitoring na troch  plochách. 

I keď od požiaru uplynulo 25 rokov, jeho následky sú viditeľné i v súčasnosti. Na všetkých plochách sa nachádzajú vývraty stromov a na hrebienkoch a na niektorých miestach ešte stoja vyschnuté borovice. Všetky plochy, na ktorých sa nachádzala bohatšia vrstva organickej hmoty a kde v minulosti dominovali borovice, sa postupne menia na  plochy s prevažujúcim zastúpením smrekovca opadavého. Postupne vypadli aj prvé sukcesné dreviny, ktorými boli breza, topoľ osikový a vŕba rakytová. Na miestach s priaznivými ekologickými podmienkami pre chladnomilné dreviny sa nachádzajú najmä smrek a jedľa a na miestach s hlbšou pôdou  tiež buk a javor horský. Na plochách relatívne najmenej poškodených požiarom sú  aj krovinové etáže, v ktorých sa najčastejšie vyskytujú ruža alpínska, zemolez obyčajný, zemolez čierny, lykovec jedovatý a skalník obyčajný. Bylinná vrstva je zastúpená druhmi pôvodných prirodzených spoločenstiev.

	Materiál je informatívneho charakteru, z ktorého nevyplávajú iným orgánom nijaké úlohy,  preto nebol predkladaný na medzirezotrné  pripomienkové konanie.

	Materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť, z toho dôvodu sa táto doložka  nevyhotovuje.