Príloha č. 1:

V y j a d r e n i e

k zisteniam a nedostatkom predneseným predsedom delegácie Výboru CPT pánom Volodymyrom Yevintovom dňa 18. októbra 2000 na záver návštevy Slovenskej republiky

A/ Zariadenia v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR 

Zistené nedostatky a stanovisko:

1. S konštatovaním Výboru CPT, že v Domove sociálnych služieb pre deti a dospelých v Okoči a že v Domove sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli je nedostatok odborného personálu pre poskytovanie starostlivosti a že objekty oboch týchto domovov sú ošarpané, neopravované, nevyhovujúce pre poskytovanie kvalitnej starostlivosti občanom s duševnými poruchami a poruchami správania je možné súhlasiť. Ide o objekty, na ktoré boli uplatnené reštitučné nároky a na ich opravu a údržbu nie sú v súčasnosti preto vyčleňované zo starého rozpočtu finančné prostriedky. Viaceré zariadenia sociálnych služieb sú umiestnené v bývalých kaštieloch a kúriách, t j neúčelových objektoch, ktoré nespĺňajú podmienky dôstojného života pre občanov, ktorým sa v nich poskytuje starostlivosť a vyžadujú si preto zásadnú rekonštrukciu.
Domov sociálnych služieb pre deti a dospelých v Okoči je v zriaďovateľskej a kontrolnej pôsobnosti Krajského úradu v Trnave a obdobne, Domov sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli je v zriaďovateľskej a kontrolnej pôsobnosti Krajského úradu v Bratislave. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR koordinuje a usmerňuje činnosť krajských úradov, v zriaďovateľskej pôsobnosti ktorých sú oba domovy sociálnych služieb.

2. Pokiaľ ide o vyjadrenie vážnych výhrad delegácie Výboru CPT k uzatvoreným oddeleniam, kde sú umiestňovaní klienti v sieťových posteliach, je potrebné uviesť, že v pôsobnosti rezortu  Ministerstva zdravotníctva SR nie sú zariadenia na dlhodobý pobyt klientov s duševnými poruchami a poruchami správania a preto je poskytovanie zdravotníckej starostlivosti  často suplované zariadeniami sociálnych služieb v pôsobnosti Ministerstva práve, sociálnych vecí a rodiny SR a to aj v prípadoch klientov, ktorých potreby si vyžadujú poskytovanie ústavnej zdravotnej starostlivosti.
Používanie sieťových postelí v zariadeniach sociálnych služieb nie je vhodné, ani odôvodnené a riešenie tohto problému si vyžaduje prijatie zásadného systémového riešenia.

3. V prípade klienta J.K. z Domova sociálnych služieb v Okoči ide o osobu s ťažkým zdravotným postihnutím s diagnózou mentálna retardácia stredne ťažkého stupňa s autistickými rysmi, ktorý v dôsledku porúch sociálnych vzťahov, komunikácie a predstavivosti uprednostňuje samotu. Sieťovú posteľ využíva iba sporadicky a vždy iba na základe vlastného a dobrovoľného rozhodnutia (sieťová posteľ nie je jeho lôžkom). Intervencia zo strany zamestnancov na jej opustenie je neúčinná a vždy vyúsťuje do agresivity klienta. V Domove sociálnych služieb v Okoči nie sú vytvorené podmienky pre edukačno-terapeutický proces a poskytovanie komplexných služieb v súlade s Koncepciou starostlivosti o občanov s autizmom.

4. V prípade klientky A.K. z Domova sociálnych služieb vo Veľkom Bieli ide o osobu s hlbokým stupňom mentálnej retardácie a s poruchami správania, ktorá ubližuje sebe, ostatným klientkam a opakovane zamestnancom zariadenia. Napriek tomu, že je v neustálej starostlivosti psychiatra, jej správanie vykazuje trvalé znaky agresívneho správania. Z hľadiska ochrany jej zdravia, ako aj zdravia ostatných klientiek a personálu domova sociálnych služieb, odporučil ústavný psychiater umiestniť menovanú do izolačnej miestnosti z dôvodu jej nezvládnuteľného správania. V roku 1998 táto klientka napadla a ťažko zdravotne ublížila spolubývajúcej, ktorej spôsobila viaceré poranenia na hlave. Liečba týchto poranení si vyžiadala nemocničné ošetrenia a hospitalizáciu. K tomuto ťažkému ublíženiu spolubývajúcej prišlo aj napriek tomu, že na oddelení bol a aj je sústavne zabezpečený dozor.

	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a  rodiny SR vykonalo následne po návšteve delegácie Výboru CPT hospitáciu v tomto zariadení a potvrdilo, že táto klientka trpí deštrukčnými sklonmi, ktoré sa prejavujú v ničení vecí v jej bezprostrednom okolí, ako aj na nej samej, včítane ošatenia. Navyše táto klientka trpí inkontinenciou moča a stolice. Bolo zistené, že klientke A.K. sa ošetrovateľská starostlivosť počas jej pobytu v izolačnej miestnosti zabezpečovala odborným personálom nasledovne:

-	poskytovaním hygienickej očisty dvakrát denne (plienkovanie a sprchovanie podľa potreby tri až štyrikrát denne),
-	podávaním stravy štyrikrát denne za prítomnosti odborného personálu,
-	podávaním liekov pravidelne podľa ordinácie lekára,
-	vykonávaním dozoru správania klientky v hodinových intervaloch osobnou prítomnosťou odborného personálu (zmena správania je písomne dokumentovaná v hlásení služieb),
-	vždy po hygienickej očiste jej oblečením do čistého oblečenia, ktoré v rámci poruchy správania sústavne klientka trhá a ničí. Na základe týchto skutočností musí byť opakovane obliekaná niekoľkokrát denne (oblečenie pozostáva z vrchného a spodného oblečenia a obuvi),
-	vykonávaním kompletnej hygienickej očisty dvakrát týždenne (t j. kúpanie, strihanie nechtov, umývanie hlavy a pod.).

Izolačná miestnosť, kde bola umiestnená klientka A.K., nemá železné dvere, ale namiesto dverí je mrežová konštrukcia a jej súčasťou je vymedzený priestor, oddelený sadrokartónovou priečkou vo výške asi 2 metrov so zachovaným osvetlením miestnosti. Táto miestnosť slúžila pre sporadické umiestnenie klientiek na dočasnú dobu do odznenia agresivity, resp. do doby ich premiestnenia do Psychiatrickej liečebne v Pezinku.  Klientka A.K. bola do izolačnej miestnosti umiestnená z dôvodu agresivity 40 hodín pred návštevou delegácie Výboru CPT. V súčasnosti je izolačná miestnosť zrušená a miestnosť sa využíva ako príručný sklad materiálu. Pri zhoršenom stave a nepokoji ostatných klientiek rieši odborný personál zvládnutie ich stavu krátkodobým umiestnením klientiek v sieťovej posteli na základe písomného súhlasu psychiatra, o čom je vedená presná písomná evidencia v chorobopisoch.

V tejto súvislosti  treba poznamenať, že v Slovenskej republike v súčasnosti neexistuje sieť špecializovaných zdravotníckych zariadení s možnosťou poskytovania aj sociálnych služieb pre občanov s duševnými poruchami a súčasne aj poruchami správania na dlhodobý, resp. trvalý pobyt.

Opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov:

Prijaté opatrenia

1.	na úrovni vlády SR:
Vláda Slovenskej republiky uznesením č. .... z 10. januára 2001 uložila príslušným orgánom realizovať nasledovné opatrenia a úlohy:

•	prednostovi Krajského úradu v Bratislave (zriaďovateľ Domova sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli) a prednostovi Krajského úradu v Trnave (zriaďovateľ Domova sociálnych služieb pre deti a dospelých v Okoči) vyčleniť finančné zdroje v rámci finančných prostriedkov schválených na príslušný rozpočtový rok na zvýšenie počtu kvalifikovaných zamestnancov; na vonkajšiu opravu a vnútornú úpravu objektov a na reštitučné vysporiadanie Domovov sociálnych služieb v Okoči a vo Veľkom Bieli;

•	ministrovi zdravotníctva a ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny predložiť návrh systémového riešenia dlhodobého poskytovania ústavnej starostlivosti klientom s duševnými poruchami a poruchami správania ich umiestňovaním do špecializovaných zdravotníckych zariadení zriadených v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva s možnosťou poskytovania aj sociálnych služieb;

•	ministrovi zdravotníctva a ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny predložiť návrh usmernenia pre používanie sieťových postelí v zariadeniach sociálnych služieb v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny;

•	ministrovi zdravotníctva a ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny zriadiť v prvej etape dve špecializované zdravotnícke zariadenia pre dospelých občanov s duševnými poruchami a poruchami správania a jedno špecializované zdravotnícke zariadenia pre deti s duševnými poruchami a poruchami správania, s možnosťou poskytovania aj sociálnych služieb  v týchto zariadeniach vrátane doriešenia kombinovaného financovania;

•	generálnemu prokurátorovi preveriť na jednotlivých krajských úradoch a na Ministerstve práce sociálnych vecí a rodiny spôsob vykonávania kontroly dodržiavania a ochrany ľudských práv a základných slobôd klientov v zariadeniach sociálnej starostlivosti.

2.	na úrovni Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny a Ministerstva zdravotníctva:

•	obmedziť používanie sieťových postelí v zariadeniach sociálnych služieb, len na výnimočné a nevyhnutné prípady, krátkodobé intervaly a len v akútnom stave na základe indikácie psychiatra do doby poskytnutia ústavnej zdravotnej starostlivosti klientovi z dôvodov ohrozenia seba alebo okolia a vydať usmernenie pre ich používanie;

•	vykonať „Analýzu starostlivosti o občanov s duševnými poruchami a poruchami správania v zariadeniach sociálnych služieb“ a pripraviť v spolupráci s krajskými úradmi presun klientov s ťažkými duševnými poruchami správania vyžadujúcimi poskytovanie zdravotnej starostlivosti do špecializovaných zdravotníckych zariadení;

•	vytvoriť podmienky pre spoluprácu Domova sociálnych služieb v Okoči s Domovom sociálnych služieb prof. K. Matulaya v Bratislave za účelom odborného školenia a zabezpečenia zvýšenia kvality poskytovanej starostlivosti občanom s diagnózou autizmu (v Domove sociálnych služieb prof. K. Matulaya sa poskytuje špecializovaná starostlivosť občanom s diagnózou autizmu a odborný personál realizuje supervízne služby a poradenstvo aj ostatným zariadeniam sociálnych služieb, v ktorých sa poskytuje starostlivosť aj klientom s diagnózou autizmu);

•	uskutočniť v roku 2001 celoslovenskú konferenciu na tému dodržiavania ľudských práv pri poskytovaní sociálnych služieb občanom v zariadeniach sociálnych služieb;

•	iniciovať v rámci novely zákona č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov rozšíriť pôsobnosť Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR o výkon štátneho dozoru nad poskytovaním sociálnych služieb (§ 66 písmeno k)), najmä nad dodržiavaním základných ľudských práv a slobôd občanov pri poskytovaní sociálnych služieb. (Národná rada SR tento návrh novely zákona schválila dňa 30. novembra 2000.) 

3.	na úrovni Krajského úradu v Bratislave a Krajského úradu v Trnave:

•	zvýšiť počet kvalifikovaných zamestnancov v oboch domovoch sociálnych služieb;
•	rozšíriť odbornú prípravu zamestnancov v oblasti dodržiavania a a ochrany ľudských práv a základných slobôd klientov v zariadeniach sociálnych služieb;
•	zabezpečiť vonkajšiu opravu oboch domovov sociálnych služieb; 
•	zabezpečiť vnútornú úpravu interiérov oboch domovov sociálnych služieb na zabezpečenie humánnejších podmienok života klientov;
•	doriešiť reštitučné vysporiadanie domovov sociálnych služieb;

/V tejto súvislosti vláda SR uložila vo svojom uznesení č. … zo  dňa … 2001 predsedovi Krajského úradu v Bratislave a prednostovi Krajského úradu v Trnave uplatniť v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 finančné prostriedky na zvýšenie počtu kvalifikovaných zamestnancov; na vonkajšiu opravu a vnútornú úpravu objektov a na reštitučné vysporiadanie Domovov sociálnych služieb v Okoči a vo Veľkom Bieli. /

•	zabezpečiť včasnú hospitalizáciu klientov v zdravotníckom zariadení v prípade zhoršenia zdravotného stavu;
•	organizovať odborné semináre zamerané na predchádzanie používania sieťových postelí, ktorých odstránenie používania v domovoch sociálnych služieb je nevyhnutné;
•	kontrolovať dodržiavanie a ochranu ľudských práv a základných slobôd klientov v zariadeniach sociálnych služieb;
•	viesť podrobnú a presnú evidenciu o umiestňovaní klientov v sieťových posteliach, v súlade s usmernením Ministerstva zdravotníctva a Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny.

•	Krajský úrad v Bratislave v súvislosti so zistenými nedostatkami v Domove sociálnych služieb vo Veľkom Bieli prijal tieto ďalšie opatrenia:
-	zriadiť osobitné oddelenie pre klientky Domova sociálnych služieb vo Veľkom Bieli, ktorých zdravotných stav vyžaduje zvýšenú zdravotnú starostlivosť (I.-II. polrok 2001),
-	posilniť uvedené oddelenie o odborných zamestnancov doškolených z oblasti psychiatrie (idem),
-	zabezpečiť výmenu skiel na oknách a dverách tejto časti (idem).

•	Krajský úrad v Trnave v súvislosti so zistenými nedostatkami v Domove sociálnych služieb v Okoči prijal okrem vyššie uvedených tieto ďalšie opatrenia:
-	vypracovať plán postupného zhodnotenia budovy kaštieľa a plán postupnej výmeny neupotrebiteľného majetku súbežne s plánom údržby a opráv;  realizácia bude prebiehať po etapách v súlade s harmonogramom (termín: 31. decembra 2002),
-	zabezpečiť úpravu interiéru v časti Domova sociálnych služieb pre deti a dospelých v Okoči, v rámci vytvorenia vhodnejších podmienok pre poskytovanie špecializovanej starostlivosti klientovi J.K. s diagnózou mentálna retardácia stredne ťažkého stupňa s autistickými rysmi a súbežne zabezpečí spoluprácu so psychológom vo veci diagnostikovania a určenia postupov pri jeho výchove a starostlivosti (termín: 31. marec 2001 a trvale).

Realizované opatrenia k 10. januáru 2001

•	Ministerstvo spravodlivosti SR iniciovalo materiál na rokovanie vlády SR za účelom prijatia opatrení na odstránenie konkrétneho nežiadúceho stavu v domovoch sociálnych služieb vo Veľkom Bieli a v Okoči a súčasne prijatia systémových riešení – uznesenie vlády SR č. ... z 10. januára 2001 je pripojené v prílohe č. 1.

•	Dňa 12. decembra 2000 sa uskutočnilo na Ministerstve zdravotníctva SR pracovné stretnutie so zástupcami Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, na ktorom sa dohodol postup pri riešení psychiatrickej starostlivosti o klientov v zariadeniach sociálnych služieb (včítane klientov A.K. z Domova sociálnych služieb vo Veľkom Bieli a J.K. z Domova sociálnych služieb v Okoči). V zmysle dohody a záverov pracovného stretnutia hlavný odborník Ministerstva zdravotníctva SR pre psychiatriu bol poverený vypracovaním usmernenia pre používanie sieťových postelí v zariadeniach sociálnych služieb v termíne do konca decembra 2000. Predmetné usmernenie prikladáme v prílohe č. 4.

•	V rámci novely zákona č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov bola v § 66 písmeno k) rozšírená pôsobnosť Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR o výkon štátneho dozoru nad poskytovaním sociálnych služieb, najmä nad dodržiavaním základných ľudských práv a slobôd občanov v zariadeniach sociálnych služieb (príloha č. 6). 

•	Krajský úrad v Trnave zabezpečil konziliárne vyšetrenie klienta J.K. z Domova sociálnych služieb pre deti a dospelých v Okoči odborníkmi z oblasti psychiatrie a navrhol formu starostlivosti (termín: 31.12. 2000) – pozri prílohu č.3.

•	Krajský úrad v Bratislave k 15. novembru 2000 vydal internú smernicu pre Domov sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli, ktorá podrobne upravuje dočasný – prechodný pobyt klientiek v indikovaných prípadoch v sieťových posteliach s presným režimom. Predmetná interná smernica tvorí prílohu č. 5.

•	Krajský úrad v Bratislave zabezpečil konziliárne vyšetrenie klientky A.K. z Domova sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli odborníkmi z oblasti psychiatrie a navrhol riešenie poskytovania jej starostlivosti – pozri v prílohe č. 2..

•	Krajský úrad v Bratislave k 31.12 2000 odvolal riaditeľa Domova sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli v súvislosti so zistenými nedostatkami delegácie Výboru CPT a k 2.1. 2001 menoval nového riaditeľa.

•	Klientka A.K. s diagnózou hlboký stupeň mentálnej retardácie a poruchy správania, ktorej sa poskytuje starostlivosť v Domove sociálnych služieb vo Veľkom Bieli, bola hospitalizovaná v Psychiatrickej liečebni v Pezinku na preliečenie od 23. 10. 2000 do 27. 10. 2000. Následne bola prepustená a vrátená Domovu sociálnych služieb Veľký Biel s odporúčaním psychiatra na jej umiestnenie do sieťovej postele. Od tej doby bola opakovane hospitalizovaná v Psychiatrickej liečebni v Pezinku pre zvýšený nepokoj a od 28. novembra 2000 jej hospitalizácia trvá. 

•	Izolačná miestnosť, v ktorej bola umiestnená klientka A.K. v Domove sociálnych služieb pre dospelých vo Veľkom Bieli je zrušená. 

•	Pri zhoršenom stave a nepokoji ostatných klientiek rieši odborný personál zvládnutie ich stavu ich krátkodobým umiestnením v sieťovej posteli na základe písomného súhlasu psychiatra, o čom je vedená presná písomná evidencia v chorobopisoch. 

Zoznam príloh:

č.1:	uznesenie vlády SR č. ... z 10. januára 2001
č.2:	konziliárne vyšetrenie klientky A.K. z Domova sociálnych služieb vo Veľkom Bieli
č.3:	konziliárne vyšetrenie klienta J.K. z Domova sociálnych služieb v Okoči
č.4:	usmernenie MPSVR SR a MZ SR o používaní sieťových postelí v domovoch sociálnych služieb
č.5:		§ 66 písmeno k) Zákona o sociálnej pomoci 

B.	Zariadenia v pôsobnosti Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky –  Zbor väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky

I. Využitie ubytovacích kapacít ústavov Zboru väzenskej a justičnej stráže SR

Problematike využívania ubytovacích kapacít ústavov Zboru väzenskej a justičnej stráže SR (ďalej len „ZVJS SR“) je v podmienkach slovenského väzenstva venovaná sústavná pozornosť. Osobitne je tomu tak vo všetkých ústavoch na výkon väzby. 

Z tabuľky (viď príloha č.1) hodnotiacej stav obsadenosti ubytovacích kapacít vo všetkých ústavoch ZVJS SR spracovanej pre potreby delegácie Európskeho výboru na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (ďalej len „CPT“) je zrejmé, že v žiadnom z ústavov ZVJS SR nie je ubytovacia kapacita prekračovaná. Z uvedenej prílohy taktiež vyplýva, že zákonom NR SR č. 59/1965 Z.z. o výkone trestu odňatia slobody v znení neskorších predpisov je stanovená plocha 3,5 m^2 pre jednu väznenú osobu dodržiavaná.

V prípade, že by v dôsledku vývoja situácie pri naplňovaní počtov väznených osôb v ústavoch ZVJS SR bolo prekračovanie stanovenej plochy 3,5 m^2 zaznamenané, sú riaditelia príslušných ústavov ZVJS SR zaviazaní prijať v spolupráci s Generálnym riaditeľstvom ZVJS SR konkrétne opatrenia na riešenie tohto stavu.  

II. Oddelenie toaliet na celách

V Ústave na výkon väzby Bratislava bude problém s oddelením toaliet na jednotlivých celách definitívne doriešený v rámci komplexnej rekonštrukcie tohto ústavu ZVJS SR, ktorá je naplánovaná a schválená Generálnym riaditeľstvom ZVJS SR na rok 2001 - 2004. Finančná čiastka, ktorá bude účelovo vyčlenená rozpočtom ústavu ZVJS SR vo výške približne 60 miliónov Sk, bude zahrnutá v návrhoch rozpočtu ZVJS SR na rok 2001 - 2004.

Nakoľko v období rokov 1995 – 2000, t.j. od času prvej návštevy delegácie CPT, bolo v Ústave na výkon väzby Bratislava nevyhnutné vynakladať finančné prostriedky na riešenie iných závažných problémov spojených s chodom tohto ústavu, oddeleniu toaliet bude do času dokončenia rekonštrukcie pozornosť venovaná formou existujúcich textilných zásten. Treba uviesť, že aj na túto činnosť bolo potrebné vynakladať značné finančné prostriedky v dôsledku ich sústavného poškodzovania väznenými osobami.

V Ústave na výkon väzby a nápravnovýchovnom ústave Košice možno považovať stav za vyhovujúci, nakoľko toalety na celách sú oddelené múrikom vysokým približne  1,2 m. 

III. Zaobchádzanie s väznenými osobami počas prehliadok

Prehliadky sa v ústavoch ZVJS SR vykonávajú podľa interného predpisu – rozkazu ministra spravodlivosti SR č. 2/1996 o strážnej a eskortnej službe (hlava 5, §§ 91-100). Tento interný predpis stanovuje druhy prehliadok, ich formálne a obsahové náležitosti, organizačné podmienky, rozhodnutia príslušného služobného funkcionára (riaditeľa ústavu ZVJS SR, vedúceho oddelenia ochrany a obrany a vedúceho oddelenia výkonu väzby a výkonu trestu), postup pri vykonávaní prehliadky a zoznam osôb, ktoré prehliadky vykonávajú.

Čiastkové a technické prehliadky vykonávajú príslušníci z oddelení ochrany a obrany v spolupráci s príslušníkmi z oddelení výkonu väzby a výkonu trestu ústavov ZVJS SR.

Prehliadky nevykonávajú špeciálne zásahové skupiny. Činnosť týchto skupín upravuje oznámenie Ministerstva spravodlivosti  č. 209/1996 Z.z. Výnosom  Ministerstva spravodlivosti SR z 9. júla 1996 o zriadení a podmienkach nasadenia špeciálnych zásahových skupín v ZVJS SR. Príslušníci špeciálnej zásahovej skupiny môžu byť použití iba pri služobnom zákroku na likvidáciu protiprávneho konania väznených osôb, ktoré smeruje proti životu, zdraviu a majetku iných osôb a na obnovenie zákonného stavu. Použitie ochrannej masky príslušníkmi špeciálnej zásahovej skupiny   pri služobnom zákroku je v súlade s uvedeným predpisom. 

V roku 1999 bola špeciálna zásahová skupina použitá len jedenkrát, a to na likvidáciu protiprávneho konania obvinených v Ústave na výkon väzby v Nitre. V roku 2000 špeciálna zásahová skupina použitá nebola. 
Pokiaľ sa organizuje výcvik príslušníkov špeciálnych zásahových skupín v objekte ústavu ZVJS SR – v ubytovacej časti ústavu ZVJS SR – robí sa tak výlučne v neobsadených celách a použitie ochrannej masky v tomto prípade je tak isto v súlade s vyššie uvedeným predpisom. V ústavoch ZVJS SR sa takáto forma výcviku organizuje plánovite, dvakrát ročne.

IV. Používanie donucovacích prostriedkov príslušníkmi Zboru väzenskej a justičnej  stráže SR voči väzneným osobám

Oprávnenie používať donucovacie prostriedky príslušníkmi ZVJS SR je upravené v zákone SNR č. 79/1992 Zb. o Zbore väzenskej a justičnej stráže SR v znení neskorších predpisov (§§ 13-20). Na zamedzenie alebo odstránenie protiprávneho konania obvinených, odsúdených a iných osôb je príslušník ZVJS SR oprávnený použiť

a/	hmaty, chvaty, údery a kopy sebaobrany,
b/	predvádzacie retiazky,
c/	putá,
d/	spútavacie popruhy,
e/	slzotvorné prostriedky,
f/	prúd vody,
g/	obušok,
h/	šokové plynové a elektrické paralyzátory,
i/	služobného psa,
j/	zásahovú výbušku,
k/	úder strelnou zbraňou,
l/	hrozbu zbraňou,
m/	varovný výstrel do vzduchu,
n/	strelnú  zbraň.

Používanie slzotvorných prostriedkov, šokových plynových a elektrických paralyzátorov a služobných psov je výnimočné. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že v rokoch 1999 a 2000 neboli použité ani raz.

Šokovými plynovými a elektrickými paralyzátormi sú vybavení iba niektorí príslušníci špeciálnych zásahových skupín, ktorí zabezpečujú eskorty väznených osôb pri celoštátnom zvoze, eskortách na súdy a na pracoviská.

Služobní psi sú používaní pri ochrane niektorých objektov ústavov ZVJS SR a pri eskortách.

V. Právo väznených osôb na vychádzky

V Ústave na výkon väzby Bratislava je stav, keď počas víkendov nemajú väznené osoby zaručené minimálne podmienky na 1-hodinovú vychádzku (zákon NR SR č. 156/1993 Z.z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov a zákon č. 59/1965 Zb. o výkone trestu odňatia slobody v znení neskorších predpisov), vynútený momentálnym dočasným nedostatočným personálnym obsadením tohto ústavu ZVJS SR. Vzhľadom na vyššie uvedené muselo byť prijaté opatrenie, na základe ktorého sú služobné úseky bezprostredne sa podieľajúce na zaobchádzaní s väznenými osobami posilňované príslušníkmi iných ústavov ZVJS SR. V dôsledku tejto skutočnosti je možné vychádzky väznených osôb v požadovanom a zákonom stanovenom rozsahu realizovať len za cenu enormného nárastu nadčasových hodín, na úhradu ktorých je rozpočet Ústavu na výkon väzby Bratislava poddimenzovaný. Zanedbateľnou nie je ani skutočnosť, že realizovanie vychádzok by bolo na úkor osobného voľna určených príslušníkov ZVJS SR, teda na úkor ich rodín a času na rekonvalescenciu ich psychických a fyzických síl.  

Nevyhovujúca situácia v obsadení funkčných miest je charakteristická len pre mesto Bratislava, kde sa napriek najnižšiemu percentu nezamestnanosti v rámci celej Sloven-skej republiky a sústavnému a cieľavedomému preverovaniu záujmu o prácu v bratislavskom ústave nedarí voľné miesta v ústave obsadzovať (toho času chýba v ústave ZVJS SR 17 príslušníkov z celkového počtu systemizovaných miest).

VI. Organizovanie aktivít pre väznené osoby

Organizovanie aktivít pre obvinené osoby v obidvoch navštívených ústavoch, ale aj ostatných ústavoch na výkon väzby na Slovensku, je mimoriadne problematické predovšetkým z pohľadu plnenia účelu výkonu väzby (zákon NR SR č. 156/1993 Z.z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov). Slovenská právna úprava nepozná tzv. inštitút voľnej väzby a preto je každý ústav na výkon väzby v Slovenskej republike povinný zabrániť prípadnému kontaktu medzi obvinenými spolupáchateľmi, čím by z jeho zavinenia mohlo prísť k mareniu výsledkov vyšetrovania trestnej činnosti orgánmi činnými v trestnom konaní. Predovšetkým však ZVJS SR vychádza z princípu prezumpcie neviny. Kto nebol právoplatným rozsudkom súdu uznaný za vinného a odsúdený na trest odňatia slobody, nemôže byť podrobený nútenému zaobchádzaniu – nemožno prevychovávať človeka, o ktorom môže odvolací súd vyrieknuť, že je nevinným.      

	Z tohto dôvodu majú obvinení predovšetkým prístup k literatúre z ústavnej knižnice a za príkladné správanie je im mimo určený interval udeľovaná disciplinárna odmena mimoriadnych návštev, a to predovšetkým u mladistvých obvinených. Aj obvineným osobám je umožnené navštevovať pastoračnú činnosť a do každej cely je zavedené rozhlasové vysielanie, pričom sa pravidelne obmieňajú rozhlasové stanice. Možno však súhlasiť s názorom, že eliminovaniu jednotvárnosti vplyvu výkonu väzby na osobnosť obvinených by nesporne prispelo zavedenie rozvodu televízneho vysielania. Ide však o projekt, ktorý si vyžaduje nielen rozsiahle finančné prostriedky, ale aj prispôsobenie a úpravu podmie-nok v jednotlivých ústavoch ZVJS SR, ktoré sú značne diferencované. Napriek tomu sa vedenie ústavov ZVJS SR týmto problémom zaoberá.  

VII. Zamestnávanie väznených osôb

Pri zabezpečovaní, resp. poskytovaní pracovných príležitostí väzneným osobám sú priority zamerané predovšetkým na odsúdených. 

V prípade pracovného zaraďovania obvinených je k tomuto nevyhnutný súhlas príslušného orgánu činného v trestnom konaní a je s ním spojený celý rad zložitých organizačných opatrení – v praktickej činnosti treba predvídať situáciu, keď obvinená osoba bude na pracovisku a práve v tom čase sa aktuálne do ústavu dostaví advokát alebo predstaviteľ orgánu činného v trestnom konaní (vyšetrovateľ Policajného zboru, predstaviteľ prokuratúry alebo sudca) za daným obvineným. Treba konštatovať, že za uvedeného stavu by vyšetrovanie trestného činu bolo komplikované a  pre príslušníkov ústavov na výkon väzby zodpovedných za zamestnávanie nie je reálne zabezpečovať eskortovanie pracovne zaradených obvinených z/na pracovisko. Treba upozorniť aj na skutočnosť, že v takomto prípade by ústavy ZVJS SR tiež nesporne narážali na nepochopenie zo strany zamestnávajúcej organizácie. Okrem toho obvinené osoby vo výkone väzby nemusia pracovať (princíp prezumpcie neviny vylučuje ich nútené zamestnanie).

Z vyššie uvedeného vyplýva, že je snahou príslušníkov ústavov ZVJS SR zodpovedných za zamestnávanie väznených osôb pracovne zaraďovať obvinených len do tzv. domácej réžie ústavu (kuchári, upratovači, práce v práčovni a pod.), kde sú však možnosti pomerne obmedzené. Obvinení s vhodnou pracovnou kvalifikáciou sú však takto pracovne zaraďovaní, čo je možné zdokumentovať. 

Pre ilustráciu uvádzame, že ku dňu 31.12.1998 bola priemerná ročná zamestnanosť väznených osôb dosiahnutá na 60,5 % - najvyššie percento zamestnanosti bolo v mesiaci október – 68,22 %. Priemerný počet pracovne zaradených obvinených bol 28 osôb.

Ku dňu 31.12.1999 bola priemerná ročná zamestnanosť väznených osôb dosiahnutá na 56,96 % - najvyššie percento zamestnanosti bolo v mesiaci september – 64,52 %. Priemerný počet pracovne zaradených obvinených bol 12 osôb.

Ku dňu 30.10.2000 je priemerná ročná zamestnanosť väznených osôb dosiahnutá na 57,24 % - najvyššie percento zamestnanosti bolo v mesiaci október – 70,60 %. Priemerný počet pracovne zaradených obvinených bol 6 osôb.

K zamestnávaniu odsúdených na dlhodobé tresty v ústave na výkon trestu v Košiciach treba uviesť, že dĺžka trestu odňatia slobody je len jedným z faktorov posudzovania vhodnosti na zamestnávanie. Odsúdení na dlhodobé tresty sú v rámci možnosti vytvorených pracovných príležitostí zamestnávaní na pracoviskách lokalizovaných v objekte ústavu alebo na pracoviskách s tzv. priamym strážením (pracovísk tohto charakteru zriadených v ústave, ale aj mimo neho je však nedostatok). Dĺžka trestu odňatia slobody je prejavom závažnosti trestného činu a preto túto kategóriu odsúdených nemožno zaraďovať na pracoviská bez tzv. priameho stráženia.

Záverom treba uviesť, že pracovné zaraďovanie odsúdených zásadne determinuje regionálna nezamestnanosť a záujem o pracovnú silu. Snahou ústavu je využitie jeho vnútorných pracovných priestorov, ale momentálne nie je záujem zo strany hospodárskych, resp. podnikateľských subjektov o prácu väznených osôb. 

VIII. Zdravotná starostlivosť poskytovaná väzneným osobám

•	Poskytovanie zdravotnej a psychiatrickej starostlivosti

Zdravotná starostlivosť vo väzenstve je poskytovaná podľa všeobecne záväzných právnych predpisov, a to najmä: 
-	Zákon NR SR č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov,
-	Zákon NR SR č. 98/1995 Z.z. o liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov,
-	Zákon NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov,
-	Vyhláška Ministerstva spravodlivosti SR č. 359/1996 Z.z. o organizácii a poskytovaní zdravotnej starostlivosti v Zbore väzenskej a justičnej stráže SR.

Právo na slobodnú voľbu lekára podľa § 6 ods. 1 zákona NR SR č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov osoba, ktorej sa poskytuje zdravotná starostlivosť, má právo na starostlivosť podľa druhu a stupňa zdravotného postihnutia. Osoba má právo na výber lekára alebo zdravotníckeho zariadenia s výnimkou osoby vykonávajúcej základnú a náhradnú, prípravnú a mimoriadnu vojenskú službu a osoby, ktorá je vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody.

Poskytovanie zdravotnej starostlivosti väzneným osobám upravuje tiež zákon NR SR č. 156/1993 Z.z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov a Vyhláška Ministerstva spravodlivosti SR č. 114/1994 Z.z., ktorou sa vydáva Poriadok výkonu väzby v znení neskorších predpisov, ako aj zákon č. 59/1965 Zb. o výkone trestu odňatia slobody v znení neskorších predpisov a Vyhláška Ministerstva spravodlivosti SR č. 125/1994 Z.z., ktorou sa vydáva Poriadok výkonu trestu odňatia slobody.

V mimopracovnom čase sa poskytovanie zdravotnej starostlivosti v ústavoch ZVJS SR zabezpečuje úväzkovými lekármi, čo v plnej miere postačuje. Zamestnávanie lekára po dobu 24 hodín v každom ústave ZVJS SR by si vyžiadalo zvýšenie počtu lekárov približne o 40 – 50 osôb s vážnym dopadom na štátny rozpočet.

Psychiatrická starostlivosť v Ústave na výkon väzby v Bratislave je riešená dvomi úväzkovými lekármi. Obdobne je tomu tak aj v košickom ústave, kde je zo strany vedenia ústavu ZVJS SR vyvíjané úsilie na obsadenie voľného funkčného miesta psychiatra – v súčasnosti sú dvaja lekári – psychiatri rozpracovaní na prijatie do služobného pomeru v tomto ústave ZVJS SR.

•	Poskytovanie liekov väzneným osobám

Poskytovanie liekov – je upravené zákonom NR SR č. 98/1995 Z.z. o liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov a aj na osoby vo výkone väzby a výkone trestu odňatia slobody platia jeho ustanovenia. Podľa § 8 ods. 1 uvedeného zákona na základe zdravotného poistenia (osoby vo výkone väzby a výkone trestu odňatia slobody sú všetky zdravotne poistené, s výnimkou cudzincov) sa pri ústavnej (nemocničnej) zdravotnej starostlivosti poskytujú väzneným osobám, vrátane cudzincov, lieky bezplatne.

Podľa § 8 ods. 3 zákona NR SR č. 98/1995 Z.z. o liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov sa na základe zdravotného poistenia pri ambulantnej zdravotnej starostlivosti väzneným osobám poskytujú lieky bezplatne alebo za čiastočnú úhradu. V prípade, že má väznená osoba pri ambulantnej zdravotnej starostlivosti predpísaný liek, ktorý sa poskytuje za čiastočnú úhradu, musí si túto sumu hradiť tak, ako každý iný poistenec - Nariadenie vlády SR č. 7/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádza-ných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia. 

Podľa zákona NR SR č. 98/1995 Z.z. o liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov sú aj väzneným osobám poskytované lieky, ktoré plne alebo čiastočne hradí poisťovňa. Ďalšie lieky si hradí v plnom rozsahu. Ak služobný lekár predpíše väznenej osobe lieky, na ktoré dopláca, postupuje sa v podmienkach ústavov podľa Pokynu Generálneho riadi-teľstva ZVJS SR č. 8/1999 na zabezpečenie nákupov obvinenými a odsúdenými bezhotovostným platobným stykom.  

•	Poskytovanie prvej pomoci väzneným osobám

Podľa § 21 zákona NR SR č. 98/1995 Z.z. o liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov je na základe zdravotného poistenia poskytovaná lekárska služba prvej pomoci, ústavná pohotovostná služba, rýchla zdravotná pomoc a letecká záchran-ná služba. Poskytovanie lekárskej služby prvej pomoci a rýchlej zdravotnej pomoci väzneným osobám rieši ďalej § 4 ods. 3 Vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 359/1996 Z.z. o organizácii a poskytovaní zdravotnej starostlivosti v Zbore väzenskej a justičnej stráže SR – pre väznené osoby je vo väzenských zariadeniach permanentne zabezpečená zdravotná služba, ako bolo vyššie uvedené úväzkovými lekármi, ktorí sú buď k pacientovi volaní, alebo ústav ZVJS SR zabezpečuje urgentný prevoz k lekárovi. 

Zriadenie vlastnej permanentnej zdravotnej služby vo väzenských zariadeniach je neopodstatnené a vyžiadalo by si rozšírenie systemizácie zdravotníckych pracovníkov a značné finančné náklady. Dlhoročné skúsenosti jednoznačne potvrdzujú opodstatne-nosť terajšieho systému.

Ak je táto služba poskytovaná cudzincovi, hradí ju z vlastných prostriedkov. Keď finančné prostriedky nemá, poskytnutú zdravotnú starostlivosť uhradí príslušný ústav ZVJS SR zo štátneho rozpočtu. 

C.	Zariadenia v pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky

I. na ul. Račianskej v Bratislave nebol umožnený okamžitý vstup do objektu

Výbor CPT sa do objektu dostavil 12. 10. 2000 o 21. 25 hod.. Po predložení Poverovacích listín boli členovia Výboru usadení vo vestibule objektu. Následne bol informovaný zodpovedný pracovník operačného odboru, ktorý členov Výboru sprevádzal od 21.45 hod.. Namietané zdržanie bolo spôsobené tým, že pri vstupe do objektu v zmysle Nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č. 63/1999 o ochrane a obrane objektov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a objektov Policajného zboru je potrebné zabezpečiť sprievod kompetentným policajtom a táto skutočnosť je v tomto konkrétnom prípade umocnená tým, že pracovisko spadajúce pod mandát Výboru CPT sa nachádza v inej časti objektu a celý objekt je v štádiu opráv a prestavby.

II. Nevyhovujúce cely policajného zaistenia zo stavebného hľadiska na Okresnom riaditeľstve Policajného zboru v Michalovciach

Rozhodnutím hlavného hygienika Ministerstva vnútra Slovenskej republiky bola pre Okresné riaditeľstvo Policajného zboru v Michalovciach vydaná výnimka na prevádzku ciel policajného zaistenia do 31. decembra 2000. Dôvodom k vydaniu uvedeného rozhodnutia boli zistené nedostatky, ktoré sú v rozpore s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí, v znení neskorších predpisov a Nariadením ministra vnútra Slovenskej republiky č. 63/1998 o celách policajného zaistenia.

III. Neumožnenie nazerať do spisov na inšpekčnom odbore Košice Úradu inšpekčnej služby Policajného zboru

Pokiaľ ide o vznesenú námietku je potrebné uviesť, že Poverovacia listina oprávňuje členov Výboru vstupovať do objektov, kde je obmedzovaná osobná sloboda a požadovať informácie od správcov týchto objektov. Napriek tomu, že Úrad inšpekčnej služby Policajného zboru nie je takýmto objektom (nenachádzajú sa v ňom osoby, ktorým bola obmedzená osobná sloboda), bola členom Výboru CPT poskytnutá maximálna spolupráca.
Členom Výboru CPT bol riaditeľom inšpekčného odboru Košice Úradu inšpekčnej služby Policajného zboru vysvetlený postup a systém pri prešetrovaní, resp. preverovaní a dokumentovaní oznámení o podozrení zo spáchania trestného činu zo strany policajtov v súvislosti s neľudským, resp. ponižujúcim zaobchádzaním s predvedenými osobami. V tomto smere boli poskytnuté vyčerpávajúce informácie.
Vedúci oddelenia dokumentovania tohto útvaru poskytol členom Výboru CPT informácie z dvoch, resp. troch spisov, ktoré si sami vybrali. Nebolo im však umožnené nahliadať do osobných údajov jednotlivých osôb, ktoré boli v spisoch vypočuté, ale boli im prečítané ich výpovede. Taktiež boli oboznámení s meritórnymi rozhodnutiami o ukončení spisov.

IV. Neposkytnutie požadovaných informácií na Obvodnom oddelení Policajného zboru Bratislava Staré mesto na ul. Sasinkovej

Výbor CPT na uvedenom útvare prejavil záujem o určitý prípad a možnosť hovoriť s osobami, ktorých sa týkal. Službukonajúcim policajtom a riaditeľom odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave I. boli poskytnuté (vzhľadom na dobu návštevy, sobota nočná doba) všetky dostupné informácie o tomto prípade. Osobný kontakt s uvedenými osobami nebol možný vzhľadom na skutočnosť, že prípad bol realizovaný Národnou protidrogovou jednotkou tri týždne pred uskutočnením kontroly a vzápätí na to väzobným postihom Krajským úradom vyšetrovania. Z uvedeného vyplýva, že všetky osoby sa v čase kontroly nenachádzali na Obvodnom oddelení Policajného zboru Staré mesto, ani v objektoch Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave I., ale vo vyšetrovacej väzbe.
V súvislosti s uvedeným poznamenávame, že spisový materiál vzhľadom na časovú odstupnosť realizácie prípadu bol uložený v protokole, prípadne v archíve. Vzhľadom k tomu a času kontroly, nebolo možné zabezpečiť prístup do miestností protokolu a archívu, nakoľko zodpovední pracovníci sú prítomní iba počas pracovných dní a to v určenej pracovnej dobe. Z uvedených objektívnych dôvodov nebolo možné poskytnúť požadovaný spisový materiál. Členovia Výboru CPT boli o tejto skutočnosti informovaní s odporučením, aby uvedený útvar navštívili v pracovnej dobe.

V. Nevybavenosť Útvaru policajného zaistenia pre cudzincov Medveďov komerčnou technikou

Na využívanie voľného času umiestnených cudzincov (záujmová činnosť, výchova, vzdelávanie, kultúra, šport, a pod.) budú v najbližšom období, po uvoľnení finančných prostriedkov, spoločenské miestnosti v jednotlivých blokoch tohto útvaru vybavené potrebným zariadením. Útvarom policajného zaistenia pre cudzincov bola v treťom štvrťroku 2000 opätovne spracovaná požiadavka na dodanie štyroch televíznych prijímačov, rádioprijímačov, jedného satelitného prijímača s rozvodom, spoločnú televíznu anténu so zosilňovačom a rozvodom, sadu spoločenských hier a športové potreby a na dodávku zahraničnej tlače.