Rozpracovanie opatrení na zabezpečenie záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z Protokolu.

	Prílohu k Protokolu tvoril návrh opatrení na jeho implementáciu v podmienkach SR, ktorý vypracovala pracovná skupina pozostávajúca zo zástupcov troch rezortov - zdravotníctva, životného prostredia a pôdohospodárstva. Jej základný rámec pre rozpracovanie opatrení na implementáciu Protokolu v našich podmienkach tvoria právne predpisy, resp., ich novelizácia, ktoré sú vo vzťahu k riešenej problematike v SR, dokumenty schválené vládou SR i medzinárodné dokumenty majúce charakter záväzných zmlúv a dohovorov, ktoré sa SR zaviazala plniť a prístupy, ktoré sa osvedčili v SR pri zabezpečovaní potrieb spoločnosti zdravotne nezávadnou vodou. 
	Rozpracované rámcové opatrenia, ktoré sú obsahom predkladaného materiálu sú v plnej zhode s úlohami, ktoré SR v oblasti vodného hospodárstva, zásobovania pitnou vodou i ochranou vodných zdrojov musí vykonať na splnenie požiadaviek kapitoly 22 Životné prostredie v rámci asociačného procesu. Z tohoto hľadiska je potrebné predkladaný materiál považovať za silný nástroj podporujúci integračné zámery vlády Slovenskej republiky.

A)	Východiská

1.	Právne predpisy tvoria základný rámec pre spracovanie opatrení na implementáciu Protokolu o vode a zdraví 

2.	Medzinárodné právne dokumenty :
Dohovor o ochrane a využívaní hraničných vodných tokov a medzinárodných jazier
      Dohovor o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja
      Protokol o vode a zdraví
      Dohovor o vplyvoch priemyselných havárií presahujúcich štátne hranice – ešte nie sme 
      zmluvná strana,  k Dohovoru  pristúpime v najbližšom období 

3. Koncepčné a iné dôležité materiály v oblasti ochrany a využívania vôd a ochrany zdravia v SR
-	Smerný vodohospodársky plán
-	Stratégia, zásady a priority štátnej environmentálnej politiky
-	Generel ochrany a racionálneho využívania vôd
-	NPAA – Národný program pre prijatie Acquis communautaire
-	NEAP II – Národný environmentálny akčný program Slovenskej republiky II
-	NEHAP II – Akčný plán pre prostredie a zdravie obyvateľov II
-	Národný akčný plán pre povodie Dunaja ( NAP )
-	Koncepcia vodohospodárskej politiky SR schválená vládou SR a NR SR
-	Správa o vodnom hospodárstve v SR

4.   Inštitucionálne zabezpečenie vykonávania pôsobnosti štátu pre oblasť vôd  v SR
-	základným legislatívnym predpisom pre výkon štátnej správy vo vodnom hospodárstve je zákon SNR č.135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve v znení neskorších predpisov a zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov 
-	pôsobnosť štátu v otázkach dotýkajúcich sa využívania vôd a jej ochrany, zásobovania vodou a kontroly kvality na národnej úrovni vykonávajú : Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Slovenský vodohospodársky podnik, š.p., Banská Štiavnica (SVP), 5 štátnych podnikov vodárni a kanalizácií (Vodárne a kanalizácie Bratislava /VaK/, Západoslovenské vodárne a kanalizácie Bratislava /ZsVaK/, Severoslovenské vodárne a kanalizácie Žilina /SeVaK/, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie Banská Bystrica /StVaK/, Východoslovenské vodárne a kanalizácie Košice /VsVaK/ a Výskumný ústav vodného hospodárstva  (VÚVH), Ministerstvo životného prostredia SR, Slovenský hydrometeorologický ústav (SHMÚ), Slovenská inšpekcia životného prostredia (SIŽP), odbory životného prostredia na OÚ a KÚ ) a orgány na ochranu zdravia (Ministerstvo zdravotníctva SR – Hlavný hygienik SR, štátny krajský a okresný hygienik), Štátne zdravotné ústavy, a na úseku prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd MZ SR -Inšpektorát kúpeľov a žiediel (IKŽ).

B)  Identifikácia problémov

1.	Legislatívne
V súvislosti s transpozíciou legislatívy EÚ v oblasti ochrany vôd a jej trvalo udržateľného využívania je potrebné prijať nový zákon o ochrane vôd a o nakladaní s vodami, ktorý by mal vstúpiť do platnosti v roku 2002 spolu so všetkými všeobecne záväznými právnymi predpismi. Do uvedeného návrhu zákona bola čiastočne premietnutá Smernica 2000/60ES Európskeho Parlamentu a Rady ustanovujúca rámec pôsobnosti Spoločenstva v oblasti vodnej politiky (RSV). Do právneho poriadku SR bolo čiastočne alebo úplne zapracovaných 13 Smerníc, predovšetkým :
-	Smernica týkajúca sa čistenia mestských odpadových vôd (Smernica č.91/271/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2015
-	Smernica týkajúca sa ochrany vôd pred znečistením spôsobeným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Smernica č.91/676/EHS) – požadované prechodné obdobie do r. 2008
-	Smernica týkajúca sa vody určenej na ľudskú spotrebu (Smernica č. 98/83/ES) 
-	Smernica o požadovanej akosti povrchovej vody určenej na odber pitnej vody (Smernica č. 75/440/EHS)
-	Smernica o metódach merania a časnosti odberov vzoriek a analýzy povrchovej vody na odber pitnej vody (Smernica č.79/869/EHS)
-	Smernica týkajúca sa kvality vody určenej na kúpanie (Smernica č. 76/160/EHS)
-	Smernica 80/68 EHS o ochrane podzemných vôd pred znečistením určitými nebezpečnými látkami
-	Smernica o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia (Smernica č.76/464/EHS a dcérske smernice č. 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS, 86/280/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2006.
-	Smernica Rady 80/777/EHS o zblížení zákonov členských štátov vzťahujúcich sa na využívanie a obchodovanie s prírodnými minerálnymi vodami v znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/70/EHS.

Na zosúladenie odvádzania a čistenia odpadových vôd v SR so smernicou č. 91/271/EHS požaduje SR prechodné obdobie do roku 2015, pretože finančná potreba na splnenie požadovaných cieľov predstavuje čiastku cca 130 mld. Sk (údaj VÚVH, cenová relácia r.1999). Na implementáciu predmetnej smernice treba stanoviť aglomerácie a vymedziť citlivé oblasti (predpoklad splnenia tejto úlohy je r. 2002), až nadväzne bude možné vypracovať zoznam potrebných stavieb (stokové siete , ČOV a požadovaná úroveň čistenia) s rozčlenením na vopred stanovené časové obdobia podľa dôležitosti resp. naliehavosti realizácie.

Implementácia smernice č. 91/676/EHS si vyžaduje realizáciu nasledovných krokov:
-	vypracovať Kódex správnej poľnohospodárskej praxe,
-	vymedziť zraniteľné oblasti, 
-	do jedného roka po vymedzení zraniteľných oblastí vypracovať Akčné plány.
Kódex správnej poľnohospodárskej praxe bol schválený poradou vedenia MP SR v októbri 2001.

Implementačné plány pre príslušné smernice EÚ boli v gescii MŽP SR vypracované v roku 2001. Obsahujú podrobný rozpis aktivít, zodpovedný rezort a časový horizont, ku ktorému majú byť navrhované opatrenia realizované.

Za účelom úspešnej prípravy implementácie príslušných smerníc sa riešili a riešia viaceré projekty relevantné k problematike jednotlivých smerníc.
V roku 2001 bol ukončený Twinning projekt s Holandskom „ Poradenstvo v harmonizácii sektorovej politiky a inštitucionálneho posilnenia v oblasti vodného hospodárstva “.   

2.	Inštitucionálne
Vytvorenie poradného orgánu ministra zdravotníctva SR na národnej úrovni na dôslednú medzirezortnú koordináciu a spoluprácu pri stanovovaní národných priorít a cieľov, prijímaní opatrení vyplývajúcich zo záväzku prijatého podpísaním Protokolu o vode a zdraví a pri vyhodnocovaní pokroku pri realizovaní cieľov
                                                       T. :  do 3-och mesiacov po schválení materiálu vo vláde SR
                                                       Z. :  minister zdravotníctva SR
3.	Ďalšie aspekty
-	monitorovanie kvality vôd (SVP, štátne podniky VaK, VÚVH / Národné referenčné laboratórium /,  SHMÚ, ŠZD)
-	vyhodnocovanie výsledkov monitoringu vo vzťahu k ľudskému zdraviu (Štátny zdravotný ústav Košice – Národné referenčné centrum MZ SR pre hygienickú problematiku pitnej vody)
-	monitorovanie ochorení spôsobených požívaním a používaním vody s cieľom udržať prijateľnú úroveň zdravotného rizika (ŠZÚ v SR)
-	monitorovanie kvality prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd (IKŽ).

C) Ciele

Prvoradým cieľom Protokolu je podporovať v rámci udržateľného rozvoja na všetkých úrovniach v národnom a medzinárodnom kontexte ochranu ľudského zdravia a blahobytu na individuálnej úrovni uskutočňovanú prostredníctvom prevencie, kontroly a znižovania výskytu ochorenia súvisiaceho s vodou.

Národné ciele
1.	zlepšiť situáciu v dodávke zdravotne bezchybnej pitnej vody – úloha je riešená v Koncepcii VH politiky SR do roku 2005, kde sa navrhuje zvýšiť percento obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov zo súčasných 82,9 % ( stav k 31.12.2000 ) na 85 %, tento cieľ je možné dosiahnuť nasledovne : využívať kapacity vybudovaných veľkozdrojov pitnej vody, urýchliť výstavbu prívodov a vodovodných sietí v obciach v dosahu jestvujúcich veľkozdrojov, dokončiť výstavbu prívodov vody a vodovodných sietí v ochrannom pásme JE Mochovce, vybudovať vodné zdroje na zásobovanie deficitných oblastí a oblastí s ohrozenou kvalitou vody, zvyšovať technickú úroveň výroby a distribúcie vody a technickú úroveň ÚV, zavádzať opatrenia na znižovanie strát
2.	stanoviť priority za účelom zlepšenia kvality a zdravotnej  bezchybnosti vody 
3.	zvýšiť úroveň prevencie, kontroly a účinnosti opatrení na predchádzanie ochoreniam súvisiacich s vodou – pravidelný monitoring, upozornenia súvisiace s mimoriadnymi situáciami
4.	znížiť straty pitnej vody vo vodovodnej sieti
Ide o ukazovateľ, ktorý je v porovnaní s ostatnými vyspelými štátmi EÚ ťažko porovnateľný, pretože pri jeho vyhodnocovaní sa používajú rôzne metodiky, ktoré nie sú kompatibilné z čoho vyplýva, že hodnoty nie sú porovnateľné ( napr. SR započítava do strát aj vodu použitú na technologické účely ).
Skutočnosťou zostáva, že do opráv a údržby vodovodných sietí v ostatných desiatich rokoch plynul obmedzený objem finančných prostriedkov, čo má za následok nezlepšujúci sa stav vodovodných a ďalších zariadení na sieti.
Tento stav je dôsledkom celkovej finančnej situácie štátnych podnikov vodárni a kanalizácií, v ktorej sa ocitli z dôvodu regulovanej ceny vody ( cena vody nepokrýva náklady na jej výrobu ), vysokých pohľadávok u neplatičov za vodné a stočné, ako aj zaťaženosťou vysokej miery rozostavanosti vodohospodárskych stavieb pri stále znižujúcich sa dotáciách zo štátneho rozpočtu.
Po prevode majetku štátu na obce riešenie predmetného problému bude vnútornou záležitosťou obcí, resp. vlastníkov sietí, pričom sa predpokladá, že bude v ich záujme znižovanie vlastných nákladov. Štát prostredníctvom ústredných orgánov štátnej správy bude nápomocný pri tvorbe normatívov opráv a údržby, ktoré sú nevyhnutné pre vytvorenie funkčného systému.
Za súčasnej situácie odporúčame úlohu sledovať na úrovni evidencie, tzn. bez uvedenia konkrétneho  percentuálneho zníženia strát pitnej vody za časové obdobie.
5.	znížiť vypúšťanie nečistených odpadových vôd, zlepšenie sanitácie – úloha je riešená v Koncepcii VH politiky do roku 2005, kde sa navrhuje zvýšiť percento obyvateľov bývajúcich v odkanalizovaných domoch zo súčasných 54,7 % ( r. 2000 ) na 57 %, ktoré je možné dosiahnuť nasledovnými krokmi:
6.	prioritne dokončiť výstavbu resp. rekonštrukcie rozostavaných najvýznamnejších kanalizácií a ČOV  podľa tabuľky :

Názov stavby	Roky výstavby	Investičné náklady (mil.Sk)	Potreba na dokončenie v r. 2002-2003 (mil.Sk)	
Košice, 2.stavba ČOV	  1999 - 2003	            900,1	            170,3	
Krompachy, kanal a ČOV	  1999 - 2002	            263,9	              14,6	
Svidník, kanal a ČOV	  1999 - 2003	            513,3	            115,6	
Intenzifikácia ČOV Michalovce	  1999 - 2002	            121,0                     	              26,2	
Humenné, rozšírenie ČOV	  1999 - 2003	            592,6	            348,7	
Čadca, rekonštr. a rozšír. ČOV	  1999 - 2002	            230,0	                9,7	
Banská Štiavnica,kanal a ČOV	  1999 - 2002	            425,4	            125,0	
Nitra, ČOV	  2001 - 2002	            617,7	            130,0x	
B.Bystrica, rekonštr. a rozšír. ČOV	  1999 - 2002	            613,9	            121,7	
B.Bystrica, kanal zberač A	  1999 - 2002	            295,6	            243,6	
Zvolen, rozšir. ČOV	  2002 - 2006	            384,9	            384,9	
x financované z ISPA a mesta Nitra

      Do roku 2005 treba preinvestovať finančnú čiastka 36 mld. Sk na dosiahnutie stanovených 
      cieľov vyplývajúcich z Koncepcie vodohospodárskej politiky SR do r. 2005. ( z ISPA,  
      PHARE, úvery, obce, zahraničný kapitál a účasť štátu ). Preinvestovaním zdrojov  sa do-
      siahne :
-	súčasnou legislatívou požadovaný stav prevádzkovania jestvujúcich kanalizácií a ČOV pri najzávažnejších producentoch odpadových vôd ( rekonštrukciou ČOV na požiadavky odstraňovania nutrientov, rozšírením kapacít ČOV tak, aby sa v dažďovom období prestali vypúšťať odľahčované odpadové vody ),
-	zníženie postupného zaostávania rozvoja kanalizácií za rozvojom vodovodov s cieľom do r. 2005 dosiahnuť 57% podiel obyvateľov bývajúcich v odkanalizovaných domoch,
-	zabezpečiť čistenie odpadových vôd vo všetkých sídlach mestského charakteru, ktoré majú verejnú kanalizáciu bez čistenia odpadových vôd - sídla s počtom obyvateľov nad 5000.

 V návrhu zákona o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách je zakotvená povinnosť vlastníkov sietí zabezpečovať rozvoj v rámci možností a v súlade s územno-plánovacou dokumentáciou.

D ) Opatrenia a úlohy

1. Opatrenia  legislatívneho charakteru
1.1. vypracovať zákon o ochrane vôd a o nakladaní s vodami a jeho vykonávacie predpisy
                                                                             T účinnosti zákona : rok 2002
                                                                             Z.: MŽP SR
1.2. vypracovať zákon o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a jeho vykonávacie 
      predpisy
                                                                             T účinnosti zákona : rok 2002
                                                                             Z.: MP SR
1.3. k novele zákona  NR SR č.272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí vydať vykonávacie   
predpisy ( zákon bol schválený na rokovaní NR SR dňa 6.11.2001 ) 
                                                                             T účinnosti zákona : 1.1.2002
                                                                             Z.: MZ SR
1.4.	 vládny návrh zákona o prírodných liečivých zdrojoch, prírodných liečebných kúpeľoch a prírodných minerálnych vodách (tlač 1247) bol predložený na rokovanie NR SR v novembri 2001 a vydať k zákonu nadväzujúci vykonávací predpis
                                                                       T účinnosti zákona : 1.3.2002
                                                                       Z.: MZ SR
1.5.	 vypracovať návrh zákona o poplatkoch a odplatách za užívanie vôd
                                                                             T účinnosti zákona : rok 2002
                                                                             Z.: MŽP SR
                                                                                   MP SR
                                                                                   MF SR
2. Vecné opatrenia
1.	pripraviť podklady pre vypracovanie plánu na transformovanie Rámcovej smernice EÚ pre  vodu - implementácia tejto Smernice v SR je rozvrhnutá nasledovne : 
 
                                                    Implementačná tabuľka RSV                                                               rok

identifikácia administratívneho usporiadania v rámci oblastí povodí  / čl. 3 /	       2003	
úprava pôsobnosti príslušných administratívnych orgánov pre medzinárodné rieky,		
jazerá, alebo pobrežné vody / čl.3 /	       2004	
ustanovenie kompetentných orgánov / čl. 3 /	       2004	
vytvorenie registra chránených území / čl. 6 /	       2004	
analýza charakteristík oblastí povodí  / čl. 5 /	       2004	
vyhodnotenie environmentálnych dôsledkov ľudskej činnosti  / čl. 5 /	       2004	
ekonomická analýza využívania vody / čl. 5 /	       2004	
zavedenie programov pre monitoring kvality vôd / čl. 8 /	       2006	
zaistenie programov opatrení pre každé povodie / čl. 11 /	       2008	
publikovanie návrhov plánov povodí a konzultácie s verejnosťou  / čl. 14 /	       2009	
publikovanie plánov povodí / čl. 13 /	       2009	
vytvorenie efektívneho systému uplatňovania v praxi / čl. 25 /	       2010	
úplná implementácia	       2015	

Okrem časových horizontov uvádzaných v súvislosti s transpozíciou  a implementáciou  legislatívy EÚ k napĺňaniu cieľov a úloh Protokolu o vode a zdraví významnou mierou prispievajú koncepčné materiály pravidelne publikované v rezorte MŽP SR ako aj výsledky monitorovacej činnosti, ktoré slúžia k vyhodnocovaniu doposiaľ aplikovaných opatrení a po ich vyhodnotení prípadne k návrhu nových.

2.	realizovať program osvety ochrany studní využívaných pre domácnosti ako ich  účinne chrániť, udržovať a kontrolovať a ako uskutočňovať nápravné opatrenia – spoluprácou troch rezortov – MZ SR, MŽP SR, MP SR, miestnej a krajskej samosprávy.
Štátny zdravotný dozor nad individuálnym zásobovaním sa vykonáva podľa osobitných predpisov, a to v súvislosti s výkonom protiepidemických opatrení vo vzťahu k nákazám, prenášaných pitnou vodou a pri prevencii dojčenskej dusičnanovej methemoglobinémie, a pri a po povodniach sa riadiť preventívnymi a nápravnými opatreniami, ktoré majú k dispozícií miestne a budú mať krajské samosprávy a týkajú sa : zabezpečenia a kontroly kvality náhradného a individuálneho zásobovania pitnou vodou v zaplavených oblastiach, monitorovania požiadaviek na evakuáciu obyvateľov, ich hromadné ubytovanie a stravovanie, metodické usmerňovanie pri odstraňovaní povodňových kalov, nánosov a vývoze obsahu žúmp zo zaplavených oblastí, prípravou plošnej deratizácie v postihnutých oblastiach, ako preventívne opatrenie pred vznikom a šírením antropozoonóz. Prípravou podrobných plánov pre nepredvídané udalosti by mala byť spolupráca rezortov MZ SR, MŽP SR, MP SR. monitorovanie kvality pitnej vody dodávanej z vodovodnej siete a z verejných studní so zameraním na ukazovatele pre zdravie zvlášť významné – monitoring hromadného zásobovania obyvateľstva  pitnou vodou sa na ŠZÚ v SR vykonáva v rámci plnenia hlavnej úlohy MZ SR „ Zabezpečovať monitoring hromadného zásobovania obyvateľstva pitnou vodou pomocou jednotného programového systému VYDRA “. Hlavným cieľom úlohy je v rámci výkonu štátneho zdravotného dozoru zabezpečiť primárnu prevenciu, ako aj získanie  aktuálnych a retrospektívnych informácií o stave zásobovania obyvateľov SR pitnou vodou, týkajúcou sa kvantity a kvality dodávanej vody a tiež ďalších hygienicky významných údajov súvisiacich s danou problematikou.                                                                                                                                                                                                                                              
3.	trvalé monitorovanie ochorení súvisiacich s vodou vrátane poškodenia zdravia – v roku 2000 boli zaznamenané epidémie, u ktorých suspektným faktorom prenosu bola voda z individuálnych zdrojov, ale aj zo zdrojov určených pre hromadné zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou. Príčinou kontaminácie pitnej vody v hromadnom zásobovaní boli nedostatky v dezinfekcii pitnej vody, alebo poruchy v rozvodnom systéme. V individuálnych vodných zdrojov ide navyše aj o zlý technický stav a nedostatočnú, prípadne žiadnu ochranu zdroja pred znečistením. 

 3.  Opatrenia na posilnenie povedomia, osvety, vzdelávania a informovanosti

3.1.	realizovať kampane zamerané na zvýšenie povedomia a informovanosti verejnosti o všetkých aspektoch ochrany, využívania a zdravotnej významnosti vôd, ako aj zapojenie verejnosti do riešenia miestnych prípadne regionálnych problémov týkajúcich sa ochrany vody a dostupnosti k nezávadnej pitnej vode

3.2.	získať podporu a posilniť spoluúčasť tlače a elektronických médií v kampaniach organizovaných v prospech riešenia dostupnosti obyvateľstva k zdravej vode, ochrane zdrojov pitnej vody, rekreačných vôd, prírodných liečivých a prírodných minerálnych vôd – využívať aj výstupy z projektu „ Zdravá voda “

3.3.	v rámci školiacich akcií určených pre tých, ktorí zodpovedajú za využívanie a dodávanie pitnej vody a sanitáciu klásť dôraz na pochopenie verejných aspektov ich práce a pochopenie základných princípov využívania a dodávania pitnej vody a sanitácie

E) Medzinárodná spolupráca
Spolupráca medzi krajinami by mala spočívať minimálne vo vzájomnej výmene a poskytovaní údajov a informácií, a tiež o opatreniach a aktivitách, ktoré by mohli mať vplyv na využívanie vôd v susedných krajinách.

F)	Kontrola a vyhodnocovanie dosahovaného pokroku
Zhromažďovanie a vyhodnocovanie údajov týkajúcich sa pokroku pri dosahovaní cieľov Protokolu i národných cieľov bude úlohou poradného orgánu ministra zdravotníctva  na zabezpečenie plnenia Protokolu.

G)	Urovnávanie sporov
V zmysle Článku 20 ods. 2 Protokolu o vode a zdraví pri urovnávaní sporov vláda prijíma možnosť podania vyhlásenia.

H)	Nároky na štátny rozpočet
Vzhľadom na charakter predkladaného materiálu nejde o navýšenie finančných prostriedkov, nakoľko ide o úlohy, ktoré sú v rámci jednotlivých dotknutých rezortov v štádiu rozpracovanosti a materiál nemá finančný, ekonomický  a environmentálny dopad ani vplyv na zamestnanosť.