Príloha č. 2 

KONEČNÝ NÁVRtember 2001

SPRÁVA O DODRŽIAVANÍ NORIEM A ZÁKONOV (SDNZ)
Slovensko

ÚČTOVNÍCTVO A AUDIT

Pripravené tímom Svetovej banky na základe informácií poskytnutých odborníkmi SR a ich osobnými zisteniami..

27. november 2001

Obsah
Súhrnný prehľad 
I.	Úvod
II.	Inštitucionálny systém
III.	Účtovné štandardy, tak ako sú zostavené a uplatňované v praxi 
IV.	Audítorské štandardy, tak ako sú zostavené a uplatňované v praxi
V.	Vnímanie kvality finančného vykazovania
VI.	Doporučenia

Súhrnný prehľad
Táto správa o silných a slabých stránkach inštitucionálneho zabezpečenia dodržiavania IAS a ISA sa opiera o štátom podporované sebahodnotenie postupov používaných v účtovníctve a audite na Slovensku. Realizácia sebahodnotenia bola pripravená pod vedením Národnej riadiacej komisie, pozostávajúcej zo zástupcov vlády a privátneho sektora za asistencie  zástupcov Svetovej Banky (SB).

Zdá sa, že súčasné legislatívne požiadavky na účtovné a podnikové finančné výkazy sú orientované tak, aby poskytli informácie, ktoré uspokoja iba potreby finančných úradov - iní užívatelia, vrátane investorov a veriteľov, majú problémy zmysluplne využiť údaje z finančných výkazov na trhovo orientované rozhodovanie. Medzi požiadavkami na účtovníctvo na Slovensku a IAS existuje obrovská priepasť. Okrem prípravy zákonom stanovených ročných finančných výkazov, musia na burze kótované spoločnosti pripravovať aj finančné výkazy, ktoré sú v súlade s IAS - neexistuje však žiaden mechanizmus na sledovanie a presadzovanie tejto požiadavky. Výsledkom je, že mnoho výkazov prezentovaných ako IAS finančné výkazy nie sú úplne v súlade s IAS.

V oblasti auditu tiež mnoho problémov indikuje potrebu dobre organizovanej reformy: nedostatok zhody s medzinárodne porovnateľnými požiadavkami na nezávislosť a etiku audítorov, nedostatočné kapacity Slovenskej komory audítorov (SKAu) na primerané usmerňovanie profesie, nedostatky vo vzdelávacom a školiacom systéme s ohľadom na aplikáciu vysoko kvalitných účtovných a audítorských štandardov a chýbajúce účinné mechanizmy na uplatňovanie stanovených pravidiel a predpisov. Národná riadiaca komisia  na spoločnom stretnutí so zástupcami SB súhlasila s doporučeniami, ktoré budú predstavovať základňu pre zostavenie a implementáciu Národného akčného plánu, určeného pre rozvoj účtovníctva a audítorstva a dodržiavanie medzinárodných účtovných a audítorských štandardov na Slovensku.

I.	ÚVOD

1.	Hodnotenie slovenských účtovných a audítorských postupov sa realizovalo v rámci spoločnej SB dotovanej iniciatívy  o Správach o dodržiavaní noriem a zákonov (SDNZ). Hodnotenie bolo zamerané hlavne na tie silné a slabé stránky účtovného a audítorského prostredia, ktoré ovplyvňujú kvalitu podnikových finančných výkazov pri použití Medzinárodných účtovných štandardov (IAS) a Medzinárodných audítorských štandardov (ISA) ako porovnávacích kritérií. Hodnotenie zahŕňalo preskúmanie záväzných požiadaviek a skutočných postupov pomocou diagnostickej šablóny, ktorú vypracovala banka. 

2.	Hodnotenie bolo riadené Národnou riadiacou komisiou (NRK), ktorá bola vytvorená v rámci spoločnej iniciatívy Ministerstva financií a Slovenskej komory audítorov (SKAu). Na čele NRK je štátny tajomník Ministerstva financií a NRK silne podporuje podpredseda vlády a ministerka financií Slovenskej republiky. V NRK sú zástupcovia z Ministerstva financií, Národnej banky Slovenska, Orgánu finančného trhu, Bratislavskej burzy, Ekonomickej univerzity, Asociácie bánk, Asociácie poisťovacích spoločností, Slovenskej asociácie podnikových finančníkov, Slovenskej komory audítorov, Zväzu účtovníkov a zástupcovia medzinárodných a domácich audítorských firiem. Hodnotenia, ktoré vykonali rôzne podvýbory NRK, boli posudzované zástupcami SB, ktorí na základe informácií získaných z vykonaného hodnotenia pripravili túto správu.

3.	Slovensko sa stalo nezávislou krajinou s populáciou asi 5,5 milióna obyvateľov po pokojnom rozdelení bývalého Československa 1. januára 1993. Slovensko je asociovaným členom Európskej únie (EÚ) od októbra roku 1993 a jednania o plnom prijatí do EÚ sa oficiálne začali vo februári 2000 s cieľom ukončenia do roku 2004. Privatizačný proces, ktorý začal po rozpade centrálne plánovanej ekonomiky, sa urýchlil po demokratickej zmene vlády v septembri 1998. Strategickí zahraniční investori nadobudli väčšinový podiel v mnohých podnikoch, vrátane tých, ktoré boli predtým vyhradené ako štátne monopoly. Hoci neexistuje žiadny zákaz vstupu zahraničných investícií na domáci trh s cennými papiermi, zahraničné investičné portfólio v krajine je zanedbateľné. Chýbajúce systémy nevyhnutné na ochranu záujmov menšinových akcionárov a nedostatok investorskej dôvery, okrem iného, obmedzili likviditu domácich trhov s cennými papiermi. Aby mohli zahraniční strategickí investori riadne zhodnotiť produktivitu svojich investícií, ako aj pripraviť konsolidované finančné výkazy, potrebujú medzinárodne porovnateľné finančné informácie. Aby mohli súčasní a potencionálni zahraniční investori portfólia vyhodnotiť riziká a výnos z investícií do cenných papierov v krajine, potrebujú medzinárodne porovnateľné finančné informácie. Nevyhnutnosť prilákať a udržať zahraničné priame investície a investície do portfólia a všeobecné uvedomenie si úlohy, akú môže zohrať prezentovanie transparentných podnikových finančných výkazov pri posilnení národného finančného systému, motivuje slovenské vládne orgány vytvárať prostredie, ktoré umožní splniť medzinárodné účtovné a audítorské normy.  

II.	INŠTITUCIONÁLNY RÁMEC

A.	Zákonný systém

4.	Zákon o účtovníctve poskytuje široký rámec pre  účtovníctvo a finančné vykazovanie. Oprávňuje Ministerstvo financií vypracovať štandardizovanú účtovnú osnovu a podrobné postupy pre spracovanie rôznych transakcií. Avšak z legislatívnych požiadaviek je zrejmé, že hlavným účelom účtovníctva a finančného výkazníctva je  podpora výpočtu zdaniteľného zisku, viac ako splnenie informačných potrieb investorov a rozličných externých záujemcov. Táto situácia si vynútila vypracovanie a implementáciu pravidiel a predpisov, ktoré prispievajú k vysokej kvalite finančných výkazov v trhovej ekonomike. 

5.	Hoci veľký počet podnikov musí mať zákonom predpísaný ročný audit, zdá sa, že účel auditu je nejasný. Podľa Obchodného zákonníka a Zákona o účtovníctve, nasledujúce účtovné jednotky (podniky) musia mať svoje ročné finančné výkazy vyhodnotené auditom: akciové spoločnosti (vrátane všetkých bankových a poisťovacích spoločností); a iné obchodné subjekty vrátane spoločností s ručením obmedzeným a družstiev, ak v predchádzajúcom roku splnili jednu z nasledujúcich podmienok – (a) celková hodnota aktív subjektu presiahla 20 miliónov SK, (b) čistý výnos subjektu z predaja tovarov a služieb presiahol 40 miliónov SK, (c) priemerný počet zamestnancov presiahol 20. Zákon o účtovníctve vyžaduje, aby predpísaný audit bol vykonaný do jedného roka od dátumu súvahy, t.j. od 31. decembra. Podľa daňovej legislatívy musia byť daňové priznania predložené do 31. marca spolu s ročnými finančnými výkazmi (nemusia byť overené auditom). Niektorí audítori z praxe rozvírili diskusiu, ktorá zdá sa spôsobuje nejasnosť cieľa auditu - zostavené finančné výkazy (bez overenia auditom) predložené daňovému úradu často obsahujú účtovné čísla, ktoré má manažment spoločnosti sklon zachovávať vo finálnych finančných výkazoch overených auditom. Je to kvôli tomu, že ak sa účtovné čísla v auditom overených finančných výkazoch budú líšiť od účtovných čísel predložených v daňovom priznaní, môže dôjsť k tomu, že daňový úrad uvalí pokutu za "neprimerané" účtovné spracovanie prvotných finančných výkazov.  

6.	Zákon o audite poskytuje Slovenskej komore audítorov (SKAu) zákonnú právomoc usmerňovať profesiu audítora. Zatiaľ čo SKAu má právomoc vydávať licencie kvalifikovaným audítorom, Ministerstvo financií zohráva dôležitú úlohu pri kvalifikačných skúškach audítorov, ktoré spravuje SKAu. Podľa tohto zákona, predseda a členovia skúšobnej komisie sú vymenovaní a odvolávaní Ministerstvom financií a rozhodnutie SKAu o rozsahu a obsahu odbornej skúšky musí byť schválené Ministerstvom financií. Všetci audítori, ktorí vlastnia licenciu na svoju činnosť, sú členmi SKAu; členstvo v SKAu môžu tiež získať právnické osoby (akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným alebo komanditná spoločnosť), v ktorej majú väčšinu hlasovacích práv slovenskí audítori vlastniaci licenciu alebo fyzické osoby, ktoré majú licenciu na výkon audítorskej činnosti v krajinách OECD. SKAu má okrem iného zákonnú právomoc vydávať audítorské normy a etické požiadavky v súlade s medzinárodnými normami, sledovať výkon audítorskej činnosti svojich členov a podnikať nevyhnutné kroky na uplatňovanie pravidiel, predpisov a noriem súvisiacich s auditom. 

7.	Zákon o cenných papieroch stanovuje, že všetky spoločnosti s povolením obchodovať na burze musia predkladať ročné finančné výkazy overené auditom v súlade s IAS. Táto požiadavka sa okrem zákonom predpísanej požiadavky predkladať finančné výkazy opiera o miestne účtovné pravidlá a predpisy. Keďže sa však tieto požiadavky neuplatňujú v dostatočnej miere, v praxi tieto spoločnosti ignorujú podmienku  Zákona o cenných papieroch, týkajúcu sa výkazov IAS a riadia sa účtovnými predpismi stanovenými Ministerstvom financií. Bratislavská burza cenných papierov (BCPB) nevyžaduje predkladať doplňujúce údaje v ročných finančných výkazoch. Emisie, s ktorými sa  obchoduje na BCPB, spadajú pod tri nasledujúce segmenty: kótované cenné papiere —11 kmeňových cenných papierov a 50 dlhopisov; registrované cenné papiere — 50 kmeňových cenných papierov a 60 dlhopisov; voľný trh - 848 kmeňových cenných papierov. Od 1. júla 2001, prvé dva segmenty - kótované cenné papiere a registrované cenné papiere - sa zlúčia a trh bude rozdelený na kótovaný trh a voľný trh. 

8.	Návrh zákona o bankovníctve vyžaduje od bankových audítorov, aby včas upozorňovali orgán bankového dozoru na potenciálne finančné problémy v banke, v ktorej realizujú audit. Nový Zákon o bankovníctve, platný od 1. júla 2001 stanovuje, že audítor realizujúci audit v banke, musí okamžite písomne upozorniť Národnú banku Slovenska (NBS) a jej Dozornú radu na skutočnosti, ktoré vedú k vyjadreniu kvalifikovaného audítorského posudku k ročným finančným výkazom audítovanej banky. Audítor tiež musí upozorniť na zistené porušenia zákonných podmienok; záporný vlastný kapitál, ak existuje; a na akékoľvek informácie súvisiace s faktom, že banka poskytla nepravdivé, nesprávne alebo nekompletné informácie vo finančných výkazoch a iných výkazoch predložených na požiadanie NBS. Pokiaľ ide o záležitosti, na ktoré musí bankový audítor upozorniť NBS, zákon stanovuje povinnosť audítora poskytnúť dokumentáciu, ak o to NBS požiada v písomnej forme. Zákon oprávňuje NBS odvolať audítora z realizácie auditu v banke, ak zo strany audítora dôjde porušeniu vyššie uvedených podmienok. Podľa zákona vymenovanie audítora bankou vyžaduje konečné schválenie zo strany NBS.

B.	Profesia audítora

9.	Slovenská komora audítorov (SKAu) má 767 členov vykonávajúcich audítorskú činnosť. Okrem toho existuje 196 právnických osôb, ktorí poskytujú audítorské služby. Celkový počet nových členov v každom roku ostatných troch rokov bol nasledovný - 53 v roku 2000, 69 v roku 1999 a 43 v roku 1998. Očakáva sa, že celkový počet audítorov s licenciou na Slovensku vzrastie na viac ako 1 100 do roku 2004. 
V kontexte dopytu po kvalifikovaných audítoroch na Slovensku sa zdá, že ich dostupnosť je dostatočná. Avšak zdá sa, že mnohým zo súčasných audítorov vlastniacich licenciu chýba nutná odbornosť na výkon auditu v súlade s normami a smernicami vydanými IFAC. To je hlavne z dôvodu, že moderný koncept auditu neexistoval v centrálne plánovanej ekonomike a akademické vzdelanie a odborný výcvik väčšine týchto odborníkov nedovoľoval získať prehľad o moderných postupoch auditu.  

10.	Hoci na trhu audítorov dominujú miestne členské firmy veľkej päťky medzinárodných sietí účtovníckych firiem, mnohým veľkým podnikom poskytujú audit iné domáce firmy. Všetkých 5 firiem z BIG-5 je medzi šiestimi najväčšími firmami v SR. Podľa prieskumu vykonaného miestnym periodikom TREND, veľká päťka členských firiem realizovala 33% auditov a 45 domácich firiem realizovalo 67% auditov finančných výkazov za rok 1999 u 200 top firiem na Slovensku. Avšak spoločnosti, u ktorých vykonávajú audit firmy veľkej päťky, sú najvýznamnejšie ekonomické subjekty na Slovensku, napr. v 40 bankách a poisťovacích spoločnostiach, z celkového počtu 50, bol vykonaný audit členmi veľkej päťky. V mnohých prípadoch členské firmy veľkej päťky spolupracujú s domácimi audítorskými firmami na báze subdodávok na výkon časti rozsiahlych auditov. Z toho vyplýva, že kvalita auditu vo veľkých podnikoch vo všeobecnosti závisí od výkonu nielen členských firiem veľkej päťky, ale tiež od veľkých a stredných domácich firiem. 

11.	V uplynulých rokoch sa finančný sektor potýkal z vážnymi problémami. Bankový sektor predstavuje viac ako 85% finančného sektora a aktíva predstavujú asi 90% HDP. Zostávajúca časť finančného sektora je stále veľmi malá. Obrovské smerované pôžičky v komunistickom režime a následne nedostatočné zaistenie stratových pôžičiek a maskované transakcie v prospech spriaznenej strany za účelom odčerpať bankové finančné prostriedky viedli k bankrotu a technickému bankrotu väčšiny týchto bánk. Nekvalifikované audítorské posudky a neschopnosť audítorov poukázať na porušenie zákonov umožnili zatajiť problémy na mnoho rokov. Kvalita auditu vykonaného v mnohých problémových bankách vyvolala kritiku schopností a dôveryhodnosti audítorov. Nedostatočná prehľadnosť finančných výkazov problémových bánk po realizácii auditu bola sprevádzaná aj neprimeraným bankovým dozorom. Okrem toho, vláda poskytla asi 13% HDP vo forme peňazí daňových poplatníkov na vzkriesenie solventnosti bankového sektora.

12.	Mladej Slovenskej komore audítorov (SKAu) chýbajú kapacity na primerané usmerňovanie audítorskej profesie. Od jej založenia v roku 1992, SKAu sa pokúšala veľmi tvrdo budovať svoju identitu ako samoriadiaceho profesijného orgánu, ale nedostatok primeraných zdrojov a hlavne nevyhnutnej odbornej pomoci, obmedzujú schopnosť SKAu zohrávať svoju úlohu pri posilňovaní audítorskej profesie.  Následne takto v porovnaní s väčšinou členských štátov EU profesia audítora, ako aj profesijný orgán stále zotrvávajú v relatívne počiatočnom štádiu svojho vývoja. V ostatných dvoch rokoch vznikali iniciatívy za vytvorenie fungujúcej štruktúry. Nedávno SKAu predložila žiadosť o členstvo v Medzinárodnej federácii účtovníkov (IFAC) a v Európskej federácii účtovníkov (FEE). V nedávnej minulosti SKAu nadviazala vzťahy so škótskymi a francúzskymi inštitúciami za účelom poradenstva v oblasti organizačných záležitostí. 

13.	Zdá sa, že SAUŠky uviesť do života zhodu s medzinárodne prijatými etickými požiadavkami u profesionálov v oblasti auditu, sú nedostatočné. SKAu vydala stručný Kódex profesionálnej etiky, ktorý však nepokrýva všetky požiadavky stanovené v "Kódexe IFAC pre profesionálnych účtovníkov". V súčasnosti SKAu nemá efektívny mechanizmus na zlepšenie súladu s kódexom profesionálnej etiky jej členov. Je napríklad bežnou praxou, že audítori vlastnia akcie spoločností, v ktorých vykonávajú audit a  v mnohých prípadoch audítori ohodnocujú aktíva spoločnosti a používajú tie isté hodnotiace čísla vo finančných výkazoch, ktoré sami hodnotili auditom.   

C.	Profesionálne vzdelávanie a tréning

14.	Systém profesionálneho vzdelávania a tréningu sa zameriava hlavne na vedenie účtovnej evidencie a účtovnú závierku. Po rozpade centrálne riadenej ekonomiky, audítorská profesia bola organizovaná niektorými profesormi, ktorí pôsobili v oblasti účtovníctva vo vyšších vzdelávacích inštitúciách a s pomocou niektorých jednotlivcov, ktorí mali predchádzajúce skúsenosti s touto prácou, ako inšpektori pôsobiaci v štátnych kontrolných sekciách, štátnej daňovej správe, a ako hlavní účtovníci, pôsobiaci v štátnych podnikoch. Na základe svojich predchádzajúcich skúseností títo priekopníci vypracovali systém odborných skúšok, ktorý pozostával hlavne zo skúšky vedomostí z oblasti účtovnej evidencie a finančných výkazov v súlade s požiadavkami Zákona o účtovníctve a predpismi vydanými Ministerstvom financií, ale tento systém neobsahoval preverenie vedomostí z oblasti moderných audítorských postupov. Nedávno boli osnovy upravené a rozšírené o audítorskú zložku, ale ešte stále nedošlo ku zakomponovaniu problematiky z oblasti informačných technológií a profesionálnej etiky.

15.	Predkvalifikačné vzdelávanie a hodnotenie odbornej spôsobilosti vyžaduje značné zlepšenie. Vstupnou požiadavkou pre zápis kandidáta do zoznamu pre vykonanie odbornej skúšky je absolvovanie štúdia ekonomiky (ekvivalent magisterského stupňa) na vyššej vzdelávacej škole - nezáleží na tom, či uchádzač absolvoval nejaký účtovnícky alebo audítorský kurz. Od kandidáta sa vyžaduje, aby pred skúškou absolvoval školiace kurzy v rozsahu 200 hodín, ktoré organizuje SKAu — a ako bolo opísané vyššie, tento systém kladie väčší dôraz na preverenie vedomostí z oblasti pravidiel účtovnej evidencie a účtovných predpisov a nezameriava sa na hodnotenie schopnosti "kritického myslenia" kandidáta - a tri roky praxe v danej oblasti pod dohľadom audítora, ktorý vlastní licenciu. V súčasnosti SKAu dovoľuje všetkým svojim 196 členom právnickým osobám, aby poskytovali takýto praktický výcvik; avšak neexistuje žiaden mechanizmus, ktorý by zabezpečil, že všetci títo riadni členovia budú mať schopnosť poskytovať taký druh praktického výcviku, ktorý potrebuje moderný audítor. 

16.	Je potrebné prepracovať učebné plány v oblasti účtovníctva a zabezpečiť nové školenie učiteľov vo vzdelávacích inštitúciách. Súčasné učebné plány na vyšších vzdelávacích školách len ťažko umožňujú študentom účtovníctva získať primerané akademické vzdelanie, ktoré je nevyhnutné pre profesiu moderného účtovníka a audítora. Je nedostatok akademickej literatúry v slovenskom jazyku o teóriách účtovníctva a auditu a o praktickej aplikácii Medzinárodných účtovných noriem (IAS) a Medzinárodných noriem auditu (ISA) a nedostatok dobre vyškolených inštruktorov, ktorí by boli schopní učiť v kurzoch zameraných na IAS a ISA.

17.	Vo vzdelávacích inštitúciách je potrebné zaviesť výuku profesionálnej etiky. Formálne vzdelanie môže u budúcich odborníkov posilniť uvedomenie si morálnych problémov a môže ovplyvniť ich zdôvodňovací a posudzovací proces s ohľadom na morálne dilemy. Kvôli tomuto potencionálnemu dopadu smernica IFAC o odbornom vzdelávaní nabáda k výučbe profesionálnej etiky už v predkvalifikačnom štádiu. Zdá sa, že ani v akademických inštitúciách, ani v profesijnom orgáne nie je záujem, aby sa inštruktori budúcich účtovných/audítorských odborníkov SAUŠ  snažili rozvinúť u študentov zrelosť a sebapoznanie etických dimenzií riešenia problémov. 

18.	Požiadavka ďalšieho odborného vzdelávania (DOV) sa javí ako výborná, ale len na papieri, jej skutočné uplatňovanie však zatiaľ nevidno. SKAu vyžaduje od svojich členov, aby absolvovali 80 hodín DOV za obdobie dvoch rokov. Každý člen musí na konci roka predložiť výkaz o absolvovaných kurzoch DOV a počte absolvovaných hodín v priebehu daného roka. SKAu nestanovila normy pre účasť jej členov na odstupňovaných výučbových aktivitách pre splnenie požiadaviek DOV. Okrem toho nebol vypracovaný systém na efektívne monitorovanie a uplatňovanie požiadaviek DOV. 

D.	Stanovovanie účtovných a audítorských štandardov

19.	Ministerstvo financií je zodpovedné za ustanovenie účtovných predpisov, ktoré sú záväzné pre všetky podniky, ktoré pôsobia na Slovensku. Neexistuje žiadna úprava pre stanovovanie účtovných noriem. Okrem všeobecného systému, ktorý poskytuje Zákon o účtovníctve, sekcia Ministerstva financií pre metodológiu účtovníctva vydala štandardizovanú Účtovú osnovu a formát pre finančné výkazy. Účtová osnova, ktorá je sprevádzaná podrobnými pokynmi o zaúčtovaní špecifických transakcií (zaúčtovanie na účtovné čísla na strany "má dať" a "dal"), bola vydaná pre podnikateľské subjekty, rozpočtové subjekty, banky, poisťovacie spoločnosti, malé neziskové organizácie, fond národného majetku, exim banku a samosprávy. Aby bolo možné zaúčtovať transakciu, ktorá nie je uvedená v inštrukciách Ministerstva financií, a pre ktorú neexistujú príslušné účty v účtovnej osnove, musí podnik požiadať o radu Ministerstvo Financií. Vo všeobecnosti takýto podnik navrhne metódu zaúčtovania danej transakcie a pre tento účel požiada o nové čísla účtov - oddelenie metodológie účtovníctva prehodnotí tento návrh, schváli navrhovaný postup alebo poskytne rozhodnutie o alternatívnom spôsobe a poskytne nové čísla účtov. Neexistuje mechanizmus na publikovanie týchto nových čísel účtov, aby ich mohli využiť všetky ostatné podniky. Primeranosť mechanizmu vytvárania účtovných pravidiel je podmienená schopnosťou ministerských úradníkov vyriešiť metodologické účtovné problémy vzťahujúce sa na transakcie, ktoré im nie sú známe.

20.	Slovenská komora audítorov (SKAu) vydala 36 audítorských štandardov. Slovenské audítorské štandardy (SAUŠ) vypracoval Výbor pre audítorské štandardy. Aby bolo možné získať podklady pre prípravu návrhu SAUŠ, výbor SKAu reviduje dostupnú odbornú literatúru, normy auditu iných európskych krajín, odporúčania vydané Európskou federáciou účtovníkov a Medzinárodné audítorské štandardy (ISA), ktoré vydala Medzinárodná federácia účtovníkov (IFAC). Prvý návrh SAUŠ bol rozoslaný audítorským firmám, aby k nemu vyjadrili svoje pripomienky. Na základe týchto pripomienok sa pripraví druhý návrh, ktorý bude zaslaný všetkým členom SKAu na pripomienkovanie. Po skončení pripomienkovacieho obdobia pripraví výbor SKAu konečný návrh SAUŠ a predloží ho Prezídiu SKAu na schválenie. Prezídium urobí konečné rozhodnutie o vydaní SAUŠ a dátume ich účinnosti. Hoci SKAu tvrdí, že všetky SAUŠ sú v súlade s požiadavkami ISA, zdá sa, že existujú určité rozpory. Čas a peniaze použité na vypracovanie SAUŠ sa mohli ušetriť tak, že by sa všetky ISA jednoducho preložili do slovenčiny a schválili ako celoštátne normy auditu - SKAu mohla využiť svoje zdroje lepším spôsobom - vypracovaním realizačnej smernice a praktického manuálu auditu, ktoré sú nevyhnutné pre zlepšenie postupov auditu, ktoré sa v súčasnosti na Slovensku používajú.  

E.	Mechanizmus zabezpečenia súladu s účtovnými a audítorskými štandardami

21.	Riadiace orgány nemajú žiaden mechanizmus presadzovania požiadaviek. Orgán finančného trhu, ktorý bol založený v novembri 2000, je zodpovedný za riadenie verejných obchodných spoločností; avšak nepripravuje, ani nemá žiaden plán na monitorovanie a presadzovanie požiadaviek, týkajúcich sa účtovníctva a poskytovania informácií zo strany verejných obchodných spoločností. Zdá sa, že Národná banka Slovenska (NBS), ktorá je zodpovedná za riadenie bankového sektora, nemá v úmysle monitorovať a presadzovať požiadavky týkajúce sa účtovníctva a poskytovania informácií bankami - predstavitelia NBS hovoria, že presadzovanie nespadá do kompetencie bankového dozoru a túto činnosť má vykonávať Ministerstvo financií. Ako už bolo spomenuté, daňové orgány na Ministerstve financií presadzujú účtovné požiadavky len do tej miery, do akej je ovplyvnený zdaniteľný zisk. Ministerstvo financií nemá žiaden iný mechanizmus na presadzovanie požiadaviek v oblasti účtovníctva. Hoci zákon o cenných papieroch vyžaduje od verejných obchodných spoločností pripraviť finančné výkazy podľa IAS, Bratislavská burza nemá právomoc monitorovať a presadzovať súlad s požiadavkami IAS. Keďže chýba akýkoľvek režim pre primerané používanie IAS, potom jednotliví zostavovatelia finančných výkazov a ich audítori pristupujú k výkladu a aplikovaniu požiadaviek stanovených IAS rôzne.  

22.	Nedostatočná právomoc obmedzuje SKA zriadiť mechanizmus presadzovania požiadaviek. V dôsledku nedostatku zdrojov,  SKAu má ťažkosti implementovať vhodný mechanizmus na monitorovanie sústavy kontroly kvality u svojich členov a prijať prísne opatrenia na zosúladenie s vysokými štandardami profesionálneho riadenia. Nedávno SKAu uzavrela dohodu s francúzskym profesionálnym audítorským orgánom "Compagnie Nationale des Commissaires aux Comptes (CNCC)" na získavanie odbornej pomoci pri vypracovaní vhodného mechanizmu zaistenia kvality. Avšak praktická účinnosť takéhoto mechanizmu bude závislá od dostupnosti primerane školených personálnych zdrojov v krajine. 

III.	ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY, TAK AKO SÚ ZOSTAVENÉ A UPLATŇOVANÉ 
V PRAXI

23.	Chýbajúce medzinárodne porovnateľné účtovné štandardy obmedzujú zahraničné a domáce investície na Slovensku. Hlavným cieľovým príjemcom finančných výkazov na Slovensku sú daňové orgány a v praxi ich zostavovatelia vo všeobecnosti dodržiavajú zákonom predpísané účtovné požiadavky. Keďže zákonom predpísané finančné výkazy nie sú zamerané na to, aby plnili potrebu informovať účastníkov trhu, zdá sa, že neexistuje vážny záujem o kvalitu tých informácií, ktoré priamo neovplyvňujú výpočet dane. Požiadavky týkajúce sa účtovníctva a poskytovania informácií, tak ako sú zostavené a uplatňované v praxi, obmedzujú možnosť použiť domáce zákonom predpísané finančné výkazy pre rozhodovanie zahraničných investorov. Pre rozhodovanie vo svojej krajine a pre konsolidačné účely musia zahraniční strategickí investori transformovať domáce účtovné údaje do medzinárodne porovnateľných finančných účtovných informácií. Pre účely rozhodovania o poskytnutí pôžičky a monitorovania finančného výkonu dlžníka, zahraniční poskytovatelia pôžičiek vyžadujú od slovenských podnikov, aby predložili finančné výkazy v súlade s IAS. Vo všeobecnosti má toto úsilie za následok vytvorenie ďalších nákladov na podnikanie na Slovensku. Pre zahraničných, aj domácich investorov, investujúcich do portfólia, je ťažké robiť trhovo-orientované investičné rozhodnutia na základe informácií, ktoré sú im prezentované v publikovaných výročných správach spoločností. Avšak aj tieto konvertované finančné výkazy sú v mnohých ohľadoch nie v súlade s požiadavkami IAS.

24.	Sú značné rozdiely medzi zákonom stanovenými požiadavkami v oblasti účtovníctva a požiadavkami Medzinárodných účtovných štandardov (IAS). 
Veľký počet požiadaviek IAS nie je vôbec zahrnutých v požiadavkách slovenského účtovníctva. Dokonca aj v prípadoch, keď požiadavky slovenského účtovníctva sa podobajú požiadavkám IAS, mnoho takýchto požiadaviek sa nedá aplikovať na banky a iné finančné inštitúcie. Pre určité vybrané oblasti sú ďalej prezentované rozdiely medzi požiadavkami slovenského účtovníctva a požiadavkami IAS. 

	Prezentácia finančných výkazov: Požiadavky na poskytovanie informácií sú veľmi obmedzené v porovnaní s IAS, prílohy (vysvetlivky) sú prezentované podľa štandardných vzorov uvedených v predpise a neexistuje žiadne odkazovanie údajov vo Výkaze príjmov a v Súvahe na tieto prílohy. Výkaz zmien vlastného kapitálu sa nevyžaduje. Od bánk sa nevyžaduje prezentovať Výkaz Cash Flow (toku hotovostí). Všetky podniky, okrem bánk, musia predložiť informácie o cash flow v prílohách k finančným výkazom.

	Konsolidované finančné výkazy: Pokyny Ministerstva financií o konsolidovaných finančných výkazoch dovoľujú "úplné alebo pomerné vylúčenie"  nerealizovaného zisku/straty v dôsledku transakcií v skupine - IAS vyžadujú úplné vylúčenie. V praxi sa vo väčšine prípadov využíva pomerné vylúčenie. Zdá sa, že koncept konsolidácie nie je jasný ani tvorcom pravidiel, ani audítorom a ani tým, ktorí pripravujú finančné výkazy. Zdá sa, že v prípade reverzného (spätného) vlastníctva, čo je na Slovensku dovolené - materská spoločnosť vlastniaca akcie dcérskej spoločnosti a dcérska spoločnosť vlastniaca akcie materskej spoločnosti - sú pripravovatelia výkazov a audítori zmätení z toho, aký je správny spôsob výpočtu menšinového podielu pre účely jeho uvedenia v konsolidovaných finančných výkazoch. Na rozdiel od požiadaviek IAS, slovenské predpisy vyžadujú, aby dcérske spoločnosti s "rozdielnymi" aktivitami neboli konsolidované. 

	Vykazovanie segmentu: Predpis o prílohách k finančným výkazom vyžaduje poskytovanie informácií o príjme z kľúčových produktov a oblastí. Banky sú z tejto požiadavky vylúčené. Slovenský predpis, na rozdiel od IAS, nevyžaduje identifikovať ohlasovaný segment - obchodný segment a geografický segment - a poskytovať podrobné informácie súvisiace s príjmami, výsledkami, aktívami, záväzkami, atď. ohlasovaného segmentu.

	Transakcie so spriaznenými stranami: Požiadavky na poskytovanie informácií o transakciách so spriaznenými stranami nie sú tak podrobné, ako v prípade IAS. Jediné požadované informácie sú tie o nesplatených sumách, dátume súvahy, o pohľadávkach voči a záväzkoch k spriazneným stranám. Okrem toho, na rozdiel od IAS, nie je potrebné poskytovať informácie o vzťahoch medzi tými stranami, kde kontrola existuje bez ohľadu na to, či prebehli transakcie medzi spriaznenými stranami.

	Nehmotné aktíva: Nehmotné aktíva sa kapitalizujú a umorujú maximálne 5 rokov. Na rozdiel od IAS, chýba požiadavka na stanovenie výskumnej a vývojovej fázy vnútorne vytváraných nehmotných aktív. Taktiež chýba požiadavka zahrňovať výdavky na nehmotné položky, ktoré nie je možné kapitalizovať ako nehmotné aktíva, do výkazu príjmov. Požiadavky na poskytovanie informácií o nehmotných aktívach nie sú plne porovnateľné s požiadavkami IAS.

	Zníženie hodnoty aktív: Na rozdiel od IAS, nie je potrebné vykonať previerku zníženia u všetkých hmotných a nehmotných aktív v deň súvahy na základe zaistenia, že účtovná hodnota neprekročí vyššiu z čistej predajnej ceny a úžitkovej hodnoty.

	Investičný majetok: U investičného majetku sa vyžaduje, aby bol v súvahe uvedený v nadobúdacej cene zníženej o oprávky - uznanie odpisov investičného majetku je koncepčne neprimerané a IAS takéto uznanie nepripúšťa.                                      

	Leasing: Slovenská legislatíva nedefinuje pojem leasing a v IAS chýba porovnateľná podmienka pre finančným leasing. Leasingové aktíva sa nekapitalizujú a všetky platby súvisiace s leasingom sú účtované na účet zisku a strát bežného roka.

	Finančné nástroje: Požiadavky na finančné nástroje, týkajúce sa uznania, posudzovania a poskytovania informácií, nie sú porovnateľné s požiadavkami IAS. Napríklad, všetky investície do cenných papierov sa realizujú pri nižšej z nákupnej a trhovej hodnoty; prémia alebo zrážka, ktoré vzniknú z obligácií, sa účtujú iba pri splatení; IAS, na rozdiel od toho vyžaduje, aby všetky finančné aktíva a pasíva boli znovu posúdené podľa objektívnej hodnoty ku súvahovému dňu a účtovanie hedgingu  sa neuznáva. 

	Odložené dane: Požiadavky, týkajúce sa odloženého zdaňovania, nie sú kompatibilné s IAS. Napríklad, podľa slovenských predpisov odložené daňové aktíva a pasíva sa vytvárajú len pre dočasné rozdiely súvisiace s účtovným a daňovým odpisovaním, zatiaľ čo IAS požaduje uznať odložené daňové aktíva a pasíva pre všetky dočasné rozdiely. Okrem toho, IAS vyžaduje, aby odložené daňové aktíva boli uznané pre prenesenie nepoužitých daňových strát do tej miery, že budúce zdaňované zisky budú k dispozícii, a oproti ktorým bude možné použiť nevyužité daňové straty - toto slovenské predpisy nedovoľujú. 

	Udalosti po súvahovom dni: Na rozdiel od podmienok stanovených IAS, slovenské účtovné podmienky zakazujú podniku upravovať sumy vykázané v jeho finančných výkazoch tak, aby odrážali udalosti po dátume súvahy. Ak existuje nejaký dôkaz po dátume súvahy a pred vydaním finančných výkazov, ktorý odporuje "predpokladu prosperujúceho podniku", finančné výkazy nie je možné zmeniť - finančné výkazy pripravené na základe princípu pokračujúceho podniku do dátumu súvahy musia ostať tak ako sú, bez ohľadu na to, čo sa stane s podnikom v blízkej budúcnosti. Slovenské predpisy iba vyžadujú, aby podstatné prípady po dátume súvahy, vrátane všetkých informácií, ktoré sa týkajú pokračujúceho podniku, boli uvedené v prílohách (poznámkach) k finančným výkazom. 

	Poskytovanie doplnkových informácií bankami: Účtovné podmienky, ktoré sa týkajú informácií poskytovaných bankami, nie sú kompatibilné s podmienkami stanovenými IAS. Ide o informácie o oceňovaní každej triedy finančných aktív a pasív objektívnou hodnotou; podstatných koncentráciách aktív, pasív a položiek mimo bilančného financovania, zaistení stratových pôžičiek; všeobecných bankových rizikách a aktívach použitých ako garancie.   

IV. AUDÍTORSKÉ ŠTANDARDY, TAK AKO SÚ ZOSTAVENÉ A UPLATŇOVANÉ V PRAXI

25.	SKAu vypracovala 36 audítorských noriem, hlavne na základe ISA, ale nevydala implementačné návody. Okrem audítorov, ktorí pracujú pre medzinárodné účtovnícke firmy, nemajú audítori, vykonávajúci svoju prax, obyčajne prístup k "manuálu audítorskej praxe". V praxi však nedostatok vedomostí o metodológii praktickej aplikácie audítorských štandardov vedie k tomu, že väčšina slovenských audítorov ich primerane nevyužíva. Táto časť prezentuje informácie o kvalite audítorskej praxe na Slovensku, získané počas riadenej diskusie so skupinou 12 audítorov z praxe, reprezentujúcich medzinárodné aj domáce audítorské firmy. Hoci diskusia odhalila chyby v súlade s takmer všetkými audítorskými štandardami, táto časť sa zameriava na vybrané problémové oblasti:

 Nezávislosť audítora. Mladá profesia audítora vo vyvíjajúcej sa ekonomike Slovenska musí ešte uviesť do života medzinárodne prijaté zvyklosti súvisiace s nezávislosťou audítora. Zdá sa, že komunite audítorov sa nedarí pochopiť všetky dôsledky, ktoré je nutné vybrať z konceptu o nezávislosti audítora. Kvôli nedostatku podrobných smerníc, audítori v praxi pri mnohých príležitostiach nedokážu rozlišovať medzi dôsledkami, ktoré poškodzujú a ktoré nepoškodzujú nezávislosť audítora. 

 Kontrola kvality práce audítora. Nedostatok primeraného počtu schopných odborníkov a komerčná potreba obslúžiť viac klientov obmedzujú medzinárodné, aj domáce audítorské firmy primerane aplikovať všetky požiadavky štandardu. Zdá sa, že hlavne národné audítorské firmy zlyhávajú v realizácii procesy kontroly kvality v nasledujúcich oblastiach: zručnosti a spôsobilosti, delegovaní, prijatí a udržaní klientov a monitorovaní.

 Dokumentácia. Zdá sa, že medzi audítormi nie je jednotné chápanie, čo a ako má byť dokumentované. V tomto ohľade niektoré dobre informované osoby uviedli, že aj keď audítori vykonávajú vhodné procedúry, nedokumentujú ich vo svojich pracovných listoch.

 Podvody a chyby. Štandard v tejto oblasti bol v nedávnej dobe posilnený legislatívou v oblasti boja s korupciou a vyžiada si rôzne typy odborníkov z verejnej praxe, vrátane audítorov, aby bolo možné upozorniť kompetentné orgány na zistené nezákonné aktivity.
Málo audítorov vie ako aplikovať správne postupy pre zistenie podvodu a chyby pri výkone auditu a  audítori vo všeobecnosti potrebujú školenie, aby pochopili podstatu tejto normy a boli schopní používať indikátory rizika podvodu. 

 Plánovanie auditu. Zdá sa, že mnoho audítorov nesprávne chápe koncept plánovania auditu a často realizuje audit bez prípravy primeraného plánu auditu.  

 Systém vnútornej kontroly. Audítori majú sklon začínať so substantívnymi testami a často nekladú otázky o vnútornej kontrole a jej spoľahlivosti. V dôsledku toho si manažment väčšiny podnikov len ťažko uvedomí dôležitosť systémov vnútornej kontroly.  

 Audit v prostredí počítačových informačných systémov (PIS). Mnoho veľkých firiem nainštalovalo a mnoho ďalších firiem inštaluje počítačové informačné systémy, ale väčšine audítorských firiem chýbajú osoby so zručnosťami v oblasti špecializovaných PIS.

 Spriaznené osoby. Slovenský štandard o spriaznených osobách je nový a prebieha proces jeho implementácie. V minulosti všeobecne prijímané postupy neboli v súlade s požiadavkami tejto novej normy. Prísna aplikácia všeobecne prijatých zvyklostí v oblasti auditu transakcií spriaznených osôb často spôsobuje napätie medzi audítorom a klientom.

 Predpoklad nepretržitého pokračovania v činnosti. Audítorský štandard o predpoklade nepretržitého pokračovania v činnosti ešte nebol implementovaný: audítori sa ešte nepustili do problematiky, ktorú táto norma pokrýva a vo všeobecnosti  potrebujú tréning a doporučenia o tom, ako aplikovať túto normu. 

V. VNÍMANIE KVALITY FINANČNÝCH VÝKAZOV 

26.	Zahraniční investori nevnímajú kvalitu podnikových finančných výkazov ako výkazov vysokej kvality.  Pohovory a diskusie s mnohými domácimi a zahraničnými investormi v krajine odhalili vážne obavy z faktu nekompatibility slovenských účtovných noriem s požiadavkami stanovenými Medzinárodnými účtovnými normami (IAS) a neprimeranej praktickej aplikácie medzinárodne porovnateľných audítorských štandardov. Zahraničné bankové inštitúcie v krajine sa často sťažujú, že auditom overené finančné výkazy nie sú dostatočne transparentné. Investori a iné dobre informované osoby na Slovensku považujú ročné finančné výkazy, ktoré prezentujú slovenské podniky,  za výkazy, ktorým chýba logická prezentácia a klasifikácia položiek od určitého obdobia po určité obdobie a účtovné informácie sú sotva porovnateľné medzi jednotlivými podnikmi. Vo všeobecnosti komunita investorov považuje za problematické pochopiť z ročných finančných výkazov podmienené záväzky, transakcie so spriaznenými osobami, skutočný obraz o finančných investíciách a skutočné rezervy. Strategickí investori, ktorí našli ziskové investičné príležitosti na Slovensku, sa sťažujú na tieto problémy, ktoré vyžadujú dodatočné náklady na zmiernenie tejto situácie. Všetko toto môže brániť prílivu  zahraničných portfóliových investícií - oficiálni predstavitelia Bratislavskej burzy cenných papierov uvádzajú, že mnoho zahraničných portfóliových investorov preukazuje svoj záujem investovať do trhu, ale skutočné investovanie sa nerealizuje. 

VI.	DOPORUČENIA

27.	Doporučený postup, prezentovaný v tejto časti, bol odsúhlasený medzi zástupcami Svetovej banky a členmi Národnej riadiacej komisie (NRK). Bolo tiež dohodnuté, že na základe týchto doporučení bude vypracovaný a aplikovaný detailný národný akčný plán (NAP). NAP, vypracovaný domácimi účastníkmi bude implementovaný pod koordináciou NRK a za asistencie medzinárodných partnerov pre rozvoj. Bolo rozhodnuté, že akýkoľvek rozvojový program reformy účtovníctva a audítorstva, či už realizovaný vlastnými zdrojmi krajiny alebo za asistencie medzinárodných partnerov pre rozvoj, bude realizovaný v kontexte implementácie celého alebo časti NAP. Členovia NRK a SB sa stretli na tri dni v apríli 2001, aby diskutovali o rôznych problémoch, ktoré vznikajú pri prehodnocovaní účtovných a audítorských postupov v rámci iniciatívy ROSC. Účastníci stretnutia sa dohodli, že iniciatívy reforiem a rozvoja účtovníctva a audítorstva v krajine musí byť riadená v týchto smeroch:

 ustanoviť účinný zákonný a regulačný systém pre účtovníctvo, audítorstvo a finančné výkazníctvo, ktorý bude zameraný hlavne na posilnenie vynucovacích mechanizmov;
 zlepšiť postupy finančného vykazovania aplikáciou IAS pre podniky, ovplyvňujúce verejný záujem a u ostatných podnikov priblížiť požiadavky v oblasti účtovníctva k požiadavkám IAS a prijatím ISA ako lokálnych audítorských štandardov; a podniknúť kroky na zabezpečenie súladu so stanovenými účtovnými a audítorskými požiadavkami;
  vypracovať podrobné metodologické smernice o praktickej aplikácii IAS a ISA;
 podniknúť nevyhnutné kroky na zavedenie medzinárodne porovnateľných učebných osnov o účtovníctve a na vypracovanie príslušnej akademickej literatúry;
 zlepšiť systém profesionálneho vzdelávania, tréningu a skúšok v súlade s doporučeniami IFAC a UNCTAD;
 posilniť schopnosť podnikových účtovníkov zostavovať kvalitné finančné výkazy poskytnutím primeraného tréningu;
 zlepšiť podnikové riadiace postupy zavedením povinných podmienok založených na Princípoch OECD o riadení a správe podnikov a  presadzovať tieto podmienky;
 urobiť opatrenia na zabezpečenie zhody s medzinárodne prijatými zvyklosťami (napr. Kódex IFAC a odporúčania EÚ) v oblasti profesionálnej etiky a nezávislosti audítora;
 rozvinúť kapacity SKAu, aby mohla  fungovať ako silný samoriadiaci profesijný orgán a podniknúť nevyhnutné kroky na ustanovenie systémov kontroly kvality a zabezpečenia kvality.

28.	Doporučené postupy v špecifických oblastiach sú stručne prezentované ďalej. 
V procese vypracovania detailného NAP bude pripravený podrobný plán aktivít v každej oblasti.

A.	Legislatívne a súvisiace reformy

i.	Predložiť do parlamentu návrh Zákona o účtovníctve do júla - augusta 2002. Návrh zákona bude plne kompatibilný so smernicami, predpismi a odporúčaniami EÚ.

ii.	Predložiť parlamentu návrh Zákona o audite do júla - augusta 2002. Návrh zákona musí byť kompatibilný so smernicami, predpismi a odporúčaniami EÚ. Taktiež pripraviť zákonné podmienky pre prijatie Etického kódexu profesionálnych účtovníkov IFAC a odporúčaní EÚ súvisiacich s nezávislosťou a profesionálnou etikou audítora, ako povinných požiadaviek pre členov SKAu.

iii.	Podniknúť nevyhnutné (legislatívne) kroky, na základe ktorých budú kótované spoločnosti na burze a iné finančné inštitúcie povinné simultánne používať domáce účtovné normy aj IAS v účtovnom roku začínajúcom 1. januárom 2003 a aplikovať všetky IAS (bez úprav) s účinnosťou od účtovného roka začínajúceho 1. januárom 2004. Aby sa uľahčilo používanie IAS, NRK podnikne okamžité kroky na stanovenie systému aktualizácie v súčasnosti dostupného prekladu “Medzinárodných účtovných štandardov 2000,” a prekladu všetkých budúcich IAS a SIC.

iv.	Pripraviť zákonné podmienky pre prijatie všetkých ISA (bez úprav) nahradením súčasných audítorských štandardov, vypracovaných SKAu, ktoré sa stanú záväznými normami auditu, ktoré  musia uplatňovať všetci členovia SKAu s účinnosťou od 1. januára 2003. V súvislosti s tým SKAu podnikne kroky na preklad všetkých súčasných a budúcich ISA a smerníc a odporúčaní IFAC v oblasti auditu.

v.	Zaviesť do 1. januára 2003 zmeny v súčasnej zákonnej sústave platiacej pre spoločnosti kótované na burze a bankové inštitúcie, aby odrážali Princípy OECD o riadení a správe podnikov a  Základné princípy efektívneho bankového dozoru vydané Bazilejským výborom pre bankový dohľad.

B.	Mechanizmy monitorovania a presadzovania noriem 

i.	Stanoviť účinné mechanizmy monitorovania a presadzovania noriem v Úrade pre  finančný trh, Národnej banke Slovenska, Bratislavskej burze a SKAu.

ii.	Pripraviť návrh systému presadzovania noriem na zabezpečenie transparentnosti finančného vykazovania spoločností kótovaných na burze a finančných inštitúcií.
 
C.	Posilnenie profesie audítora

i.	Zlepšiť kapacity SKAu na primerané riadenie audítorskej profesie. 

ii.	Aktualizovať systémy odborných skúšok a školení pre potencionálnych členov SKAu.

iii.	Zabezpečiť tréningové programy na zlepšenie odbornosti súčasných členov SKAu - so špeciálnym dôrazom na praktické aplikovanie IAS, ISA, a iných medzinárodných prijatých postupov pre výkon audítorských aktivít. Tiež posilniť požiadavky na kontinuálne profesionálne vzdelávanie a zhodu s požiadavkami. 

iv.	Zaviesť organizované školiace aktivity pre účtovníkov pracujúcich v podnikovom sektore. Tieto školiace programy by mali byť najprv rozpracované a doručené Ekonomickej univerzite v Bratislave a následne reprodukované v ostatných vyšších vzdelávacích inštitúciách po celej krajine.

v.	Ustanoviť systém na vypracovanie a rozširovanie aplikačných smerníc pre pomoc pri praktickom aplikovaní IAS a ISA. 

D.	Vzdelávanie a tréning

Pre zavedenie medzinárodne porovnateľného vzdelávania v oblasti účtovníctva na Slovensku, je potrebné v priebehu roka 2002 urobiť nasledujúce kroky prostredníctvom  vzájomnej spolupráce medzi Ekonomickou univerzitou v Bratislave a SKAu:

i.	S pomocou medzinárodných odborníkov reformovať učebné osnovy v oblasti účtovníctva vo všetkých vyšších vzdelávacích inštitúciách - zaviesť kurzy o praktickom aplikovaní IAS a ISA a o profesionálnej etike audítora. 

ii.	Organizovať opakované školiace programy za pomoci zahraničných expertov pre vybraných účtovníckych a audítorských školiteľov pôsobiacich vo vyšších vzdelávacích inštitúciách. 

iii.	Vyvíjať organizované úsilie na vypracovanie učebných materiálov a na publikovanie kníh o praktickom aplikovaní IAS a ISA.

iv.	Realizovať špecializované školenia pre úradníkov daňovej správy a iných príslušných sekcií Ministerstva financií, aby mohli získať informácie o praktických aspektoch IAS. 

v.	Organizovať školiace programy pre vybrané skupiny podnikateľov, podnikový manažment, vládnych úradníkov a členov parlamentných výborov, ktorí majú záujem o rôzne ekonomické záležitosti, aby sa oboznámili s medzinárodnými dimenziami účtovníctva a prezentácie podnikových výkazov, ako aj s medzinárodne prijatými postupmi v oblasti riadenia a správy podnikov.