Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy 
predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu
v Nórskom kráľovstve v dňoch 13. a 14. novembra 2001

V dňoch 13. a 14. novembra 2001 vykonal predseda vlády SR M. Dzurinda (MDz) oficiálnu návštevu Nórskeho kráľovstva (NK). Návšteva sa uskutočnila na pozvanie nórskeho predsedu vlády Kjella Magne Bondevika (KMB). MDz sprevádzali: A. Sokolík, veľvyslanec SR v NK a V. Drozda, štátny tajomník Ministerstva pre správu a privatizáciu národného majetku SR. Hlavnou témou rokovaní s KMB boli otázky bilaterálnych vzťahov, regionálnej spolupráce a euroatlantickej integrácie. Na pôde Parlamentu MDz rokoval s predsedom Parlamentu NK Jrgenom Kosmom a reprezentantmi Zahraničného výboru. Vyvrcholením návštevy bola audiencia u nórskeho kráľa Haralda V. 

Obsah a výsledky rokovaní

Počas bilaterálnych rozhovorov, ktoré prebiehali na Úrade vlády NK a pokračovali počas slávnostnej večere, obaja predsedovia vlády potvrdili záujem o rozvoj vzájomne výhodných vzťahov v politickej, ekonomickej a kultúrnej oblasti. V politickej oblasti obaja premiéri potvrdili dynamický rozvoj spolupráce, ktorý nastal po slovenských parlamentných voľbách v r. 1998. Zhodne konštatovali, že ďalšej intenzifikácii vzťahov by prospelo aj zriadenie Veľvyslanectva NK v Bratislave, ktoré Nórsko doposiaľ nerealizovalo z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. V súvislosti s iniciatívou slovenskej strany uskutočniť stretnutie najvyšších predstaviteľov NK a SR, MDz tlmočil pozvanie prezidenta SR nórskemu kráľovskému páru na návštevu SR. 

Bilaterálne vzťahy

MDz prezentoval záujem SR o rozšírenie a intenzifikáciu spolupráce v obchodno-ekonomickej oblasti. Súčasne ocenil nórsku firmu NORSKE HYDRO, výsostného investora v SLOVALCO v Žiari nad Hronom a potvrdil záujem slovenskej strany o vstup ďalších nórskych investícií do krajiny. Informoval o krokoch, ktoré SR urobila a robí pre otvorenie svojej ekonomiky zahraničnému kapitálu. MDz uviedol, že ďalším nevyhnutným krokom rozvoja slovenskej ekonomiky je diverzifikácia jej energetických zdrojov. V tejto súvislosti SR zvažuje možnosť dodávky plynu a ropy z NK, čo bude predmetom ďalších rokovaní. 
KMB uviedol, že Nórsko je krajinou s otvorenou ekonomikou. Jej záujmom je rozvíjať vzájomne výhodné obchodno-ekonomické vzťahy s krajinami s trhovou ekonomikou. K problematike dovozu plynu do SR nórsky premiér poznamenal, že vláda NK uvítala záujem slovenskej strany o nórsky plyn, i keď si uvedomuje, že sa nejedná o najkvalitnejší a najlacnejší plyn. Celú problematiku však chápe čisto obchodne, pričom z politického hľadiska nevidí žiadne prekážky pre rozvoj spolupráce v tejto oblasti. KMB pripomenul, že nórska štátna spoločnosť STATOIL na jeseň r. 2001 podpísala s Poľskou republikou dohodu o výstavbe plynovodu a dodávke nórskeho plynu. Súčasne informoval o veľkých, zatiaľ nevyužívaných ložiskách plynu v strednom Nórsku. 

NATO

KMB potvrdil nezmenený trend zahraničnej politiky NK po septembrových parlamentných voľbách. Základnými prioritami ostáva NATO, spolupráca Severských krajín a solidarita s menej vyspelými krajinami. V otázke rozširovania NATO obaja partneri konštatovali jeho nevyhnutnosť. Zhodli sa v názore, že po teroristických útokoch na USA vznikla nová politická situácia, ktorá vyžaduje ďalšie upevňovanie stability v demokratických krajinách s cieľom efektívnejšie čeliť terorizmu. Obaja premiéri podporili existenciu širokého protiteroristického frontu a odvetné akcie USA v Afganistane s vedomím, že sa jedná o prvý krok smerujúci k demokratizácii krajiny. Zhodne konštatovali, že úlohou OSN bude nastoliť a udržať mier v oblasti s použitím politických i vojenských zložiek. 
KMB označil Slovensko za jedného z popredných kandidátov na pozvanie za člena Aliancie. Ocenil pokrok, ktorý SR urobila a vyzdvihol promptné reakcie jej predstaviteľov na situáciu po 11. septembri. Súčasne pozitívne zhodnotil pôsobenie slovenských vojakov v Kosove. MDz zdôraznil záujem SR o skoré začlenenie do NATO. Prezentoval partnerovi kroky, ktoré krajina uskutočnila v súlade s programom PRENAME, ako aj z vlastnej iniciatívy. Informoval o vyčlenení finančných prostriedkov z rozpočtu, určených na reštrukturalizáciu armády. Poukázal na fakt, že všetky parlamentné politické strany, okrem Slovenskej národnej strany, podporujú vstup SR do Aliancie. MDz zdôraznil rastúcu podporu obyvateľstva tomuto kroku. 

Európska únia

V otázke rozširovania EÚ sa obaja premiéri zhodli na nevyhnutnosti pokračovania tohto procesu. KMB potvrdil záujem nórskej strany o rozvoj spolupráce s EÚ v priestore EHS, pričom deklaroval nesúhlas s členstvom Nórska v Únii. Na druhej strane zdôraznil, že NK nebráni integrácii žiadnej krajiny do EÚ, ale naopak plne ju podporuje, o čom svedčí aj vypracovanie Akčného plánu pre kandidátske krajiny Ministerstvom zahraničných vecí NK, na ktorý bolo vyčlenených 127 mil. NOK. KMB vysoko ocenil impozantný pokrok, ktorý SR urobila za posledné tri roky. MDz prezentoval kroky, ktoré SR podnikla v integračnom procese. Zdôraznil, že 20 predbežne uzavretých kapitol radí Slovensko medzi popredných kandidátov. Predseda vlády SR ocenil podporu NK ekonomickému integračnému procesu v Európe. Vyzdvihol Akčný plán, v ktorom bolo pre Slovensko vyčlenených 5 mil. NOK na financovanie projektov v oblasti životného prostredia, regionálneho rozvoja a na podporu rómskej menšiny. MDz predložil partnerovi dva projekty - Regionálna rozvojová agentúra a Rómske centrum v Čate - ktoré nórsky premiér prijal a vyjadril ochotu pomôcť pri ich realizácii.

Nórsky predseda vlády sa zaujímal o situáciu na slovenskej vnútropolitickej scéne. Ocenil pokrok, ktorý slovenská strana dosiahla  v oblasti národnostných menšín a zaujímal sa o opatrenia realizované vládou SR na zlepšenie sociálnych podmienok rómskeho obyvateľstva. MDz informoval, že úspešné riešenie rómskej problematiky časovo prekračuje mandát jednej vlády, vyžaduje nemalé finančné prostriedky a predpokladá spoluprácu všetkých európskych krajín. Zdôraznil, že súčasná vláda smeruje svoje aktivity predovšetkým do zvyšovania vzdelanostnej úrovne rómskych detí a mládeže.
	Predseda vlády SR sa počas návštevy stretol aj s predsedom parlamentu NK J. Kosmom a predstaviteľmi Zahraničného výboru. Predmetom stretnutia boli predovšetkým otázky európskej a euroatlantickej integrácie. Na záver oficiálnej návštevy vykonal MDz audienciu u nórskeho kráľ Haralda V. Obsahom stretnutia boli spoločensko-kultúrne otázky spájajúce obe krajiny.

Záver a odporúčania:

Návšteva potvrdila obojstranný záujem o rozvoj vzťahov a užitočnosť dialógu na vysokej politickej úrovni, a to predovšetkým v období vrcholiacich aktivít v súvislosti s rozširovaním NATO a EÚ. S úniou má NK veľmi tesné kontakty a môže značnou mierou prispieť k skvalitneniu prípravy SR na členstvo. Boli potvrdené zhodné stanoviská na protiteroristické akcie, ako aj nevyhnutnosť vytvorenia antiteroristickej koalície. Nemenej dôležitým momentom návštevy bolo vyslanie politického signálu pre nórske podnikateľské subjekty na zintenzívnenie ich aktivít voči SR. V neposlednej miere návšteva potvrdila možnosti bilaterálnej spolupráce našich krajín a spolupráce malých a stredných krajín v rámci zjednocujúcej sa Európy. 

Konkrétne úlohy vyplývajúce z rokovaní

1.  Zaslať písomné pozvanie predsedu vlády SR na realizáciu návštevy predsedu vlády NK v SR. 

2. Priebežne monitorovať možnosti návštevy nórskeho kráľovského páru v SR, zatiaľ bez bližšie určeného termínu.

3. 	Sledovať problematiku možnosti využitia nórskeho plynu na diverzifikáciu energetických zdrojov slovenskej ekonomiky.