Vyhodnotenie pôsobenia Slovenskej republiky v Bezpečnostnej rade OSN
v rokoch 2006 – 2007
Po potvrdení kandidatúry Slovenskej republiky do Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) vo Východoeurópskej regionálnej skupine, bola Slovenská republika dňa 10. októbra 2005 zvolená za nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN pre roky 2006-2007. Voľby do BR OSN sa uskutočnili počas 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN (VZ OSN) a SR v tajných voľbách SR získala 185 hlasov, čím výrazne prekročila dvojtretinové kvórum potrebné pre zvolenie spomedzi hlasujúcich všetkých 191 členských štátov OSN. Slovensko jednoznačne potvrdilo svoju pozíciu rešpektovaného a dôveryhodného člena medzinárodného spoločenstva. Slovenská diplomacia tým v rámci mnohostrannej diplomacie postúpila na ďalší dôležitý stupienok a opätovne potvrdila svoju vyspelosť. Silný a jednoznačný prejav dôvery SR od počiatku vnímala aj ako svoj záväzok voči ostatným členským štátom OSN. Takto získaný mandát sa SR počas svojho členstva v BR OSN zo všetkých síl usilovala naplniť konkrétnou zodpovednou prácou pri riešení dôležitých otázok súvisiacich s udržiavaním medzinárodného mieru a bezpečnosti, za čo, v súlade s Chartou OSN, nesie BR OSN primárnu zodpovednosť.
Išlo o historicky prvé členstvo samostatnej Slovenskej republiky v BR OSN, ktorá je všeobecne považovaná za najúčinnejší nástroj pre riešenie otázok medzinárodného mieru a bezpečnosti, ako aj za najlepšie fungujúci orgán celej OSN. Slovensku sa tak naskytla historicky prvá príležitosť prevziať na seba primeraný diel globálnej zodpovednosti za mier a bezpečnosť a priamo sa spolupodieľať na riešení príslušných problémov a prijímaní dôležitých rozhodnutí, ktoré sú, v súlade s Chartou OSN, právne záväzné pre všetky členské štáty OSN. Slovensko sa tejto povinnosti zhostilo s plnou vážnosťou a zodpovednosťou. Úlohy z toho vyplývajúce SR splnila bezo zvyšku a vo vysokej kvalite, čím jednoznačne potvrdila a ďalej upevnila svoje pozície aktívneho a zodpovedného členského štátu OSN i člena medzinárodného spoločenstva.
Dvojročné pôsobenie SR v BR OSN nielen zvýšilo kredit celej krajiny v rámci OSN a mnohostrannej diplomacie, ale významnou mierou prispelo k celkovému zviditeľneniu a pozitívnej prezentácii krajiny vo svete a v médiách. Svojou konkrétnou činnosťou na pôde BR OSN, národnými iniciatívami, prezentovanými stanoviskami i zásadovými pozíciami zaujímanými pri prijímaní rozhodnutí sa Slovensko prezentovalo ako zodpovedná krajina, ktorej úprimne záleží na riešení dôležitých otázok medzinárodného mieru a bezpečnosti a ktorá nemá a nepresadzuje žiadne skryté alebo bočné záujmy.
Slovensko pôsobilo v BR OSN s národným mandátom, k prerokovávaným otázkam zaujímalo autonómne pozície a stanoviská. Slovensko však v žiadnom prípade nebolo izolované od pozícií svojich prirodzených partnerov (najmä ostatných členských krajín EÚ a NATO pôsobiacich v BR OSN). SR dôsledne rešpektovala svoje záväzky vyplývajúce z členstva najmä v EÚ a NATO, ako aj spoločné politiky a pozície EÚ. V rámci BR OSN existoval dobre fungujúci informačný mechanizmus najmä medzi krajinami EÚ, ktoré o všetkých dôležitých otázkach medzi sebou efektívne komunikovali a radili sa, ako aj delili, o dodatočné informácie a podklady, ktoré mali k dispozícii. To významnou mierou uľahčovalo pôsobenie SR, najmä v prípadoch, keď slovenská diplomacia z objektívnych dôvodov nedisponovala širším spektrom dodatočných informácií (napr. africká problematika), alebo keď išlo o témy zásadného významu z hľadiska EÚ a NATO. Zároveň to však dodávalo stanoviskám SR váhu a význam, vyvolávalo to zvýšený záujem iných štátov (členov i nečlenov BR OSN) o postoje SR, viedlo to k ešte intenzívnejším diplomatickým kontaktom medzi SR a ostatnými členskými štátmi OSN a pod.

Východiská:
Základnými východiskami pre pôsobenie SR v BR OSN boli najmä:
•	Základný rámec pre pôsobenie SR v BR OSN v rokoch 2006-2007, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 1008/2005 zo 14.12.2005.
•	Programové vyhlásenie vlády SR prijaté Národnou radou SR dňa 4.8.2006, časť zahraničná politika, kde sa okrem iného kladie dôraz na presadzovanie efektívneho multilateralizmu a posilňovanie postavenia medzinárodných organizácií univerzálneho charakteru, predovšetkým OSN ako nezastupiteľnej organizácie s globálnou zodpovednosťou za svetový mier a bezpečnosť. Ako volený člen BR OSN v r. 2006-2007 si SR dala za cieľ aktívne prispievať k riešeniu svetových a regionálnych problémov, hrozieb a výziev bezpečnosti, spojených najmä s terorizmom a šírením zbraní hromadného ničenia. 
•	Zameranie zahraničnej politiky SR pre roky 2006 a 2007.
•	Spoločné politiky a pozície EÚ.

Základné ciele a princípy pôsobenia SR v BR OSN:
Počas členstva v BR OSN v rokoch 2006 – 2007 sa SR riadila týmito základnými princípmi a presadzovala tieto základné ciele:
•	Presadzovaním demokratických hodnôt a dôsledným uplatňovaním princípov medzinárodného práva prispieť k riešeniu krízových situácií vo svete a k efektívnemu fungovaniu BR ako najdôležitejšieho orgánu OSN pre otázky mieru a bezpečnosti, ktorý na základe Charty OSN nesie primárnu zodpovednosť za udržiavanie medzinárodného mieru a bezpečnosti.
•	Posilnenie medzinárodného postavenia SR ako krajiny schopnej prispievať k riešeniu zložitých medzinárodných problémov.
•	Využitie unikátnych transformačných skúseností SR, expertného potenciálu slovenskej diplomacie a dôkladnej znalosti niektorých regiónov pre obohatenie diskusie BR OSN a hľadanie funkčných riešení  v záujme posilnenia regionálnej i globálnej bezpečnosti a stability.
•	Dôsledné obhajovanie národných záujmov SR a bezpečnostných priorít v zmysle Bezpečnostnej stratégie SR.
•	Efektívna realizácia spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, v tejto súvislosti posilnenie spolupráce a výmeny informácií medzi krajinami EÚ na pôde BR OSN.
•	Aktívne prispievanie k efektívnemu fungovaniu BR OSN a k posilňovaniu jej transparentnosti a otvorenosti najmä voči ostatným členským štátom OSN,  vrátane komplexnej reformy BR OSN a reformy jej pracovných metód.

Priority SR v BR OSN
SR si za dvojročné obdobie svojho pôsobenia v BR OSN získala u partnerov vysoký kredit a uznanie za aktívny, vyvážený a profesionálny prístup k výkonu postu nestáleho člena BR OSN. Išlo nielen o naše tradičné teritoriálne a tematické priority, akými sú Západný Balkán, ostatná Východná Európa a Stredná Ázia, Cyprus, Blízky a Stredný východ, či otázky boja proti terorizmu, odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia, ochrany ľudských práv, ochrany civilného obyvateľstva a detí v ozbrojených konfliktoch, právneho štátu a pod. Vďaka nášmu dvojročnému pôsobeniu na poste nestáleho člena BR OSN k nim pribudli aj niektoré nové témy, a to predovšetkým reforma bezpečnostného sektora, reforma pracovných metód BR OSN i viaceré ďalšie otázky z komplexnej reformy OSN (napr. revízia mandátov).
Úspech pôsobenia SR v BR OSN spočíval okrem iného v správnom nastavení priorít a princípov, ktorými sme sa počas členstva riadili. Prioritne sme sa sústredili  na to, v čom sme do BR OSN mohli priniesť pridanú hodnotu, nový pohľad na riešenie problémov, príp. obohatiť diskusiu. 
Regionálne priority
K hlavným prioritám SR v práci BR OSN patrili najmä riešenie konfliktov a stabilizácia bezpečnostnej situácie vo Východnej Európe a na Západnom Balkáne, na Cypre a tzv. zmrazené konflikty na Kaukaze. SR pristupovala k týmto konfliktom v súlade s nemenným princípom hodnotovej a transparentnej zahraničnej politiky, ktorá v sebe kombinovala pevné miesto SR v kľúčových euroatlantických integračných zoskupeniach, ako aj národné záujmy a ciele. Vysoko hodnotená bola expertíza SR najmä pri tvorbe stanovísk a textov BR OSN vo vzťahu k regiónu Západného Balkánu a Južného Kaukazu, kde sa SR stala členom neformálnych expertných skupín BR OSN pre Balkán a Gruzínsko existujúcich na jej pôde. V rámci týchto rokovacích formátov sa SR zasadzovala za presadzovanie transparentných riešení vychádzajúcich z rešpektovania základných princípov medzinárodného práva, ľudských práv a slobôd a ochrany národnostných menšín.
K ďalším prioritám SR patrilo riešenie krízových situácií globálneho charakteru, resp. situácií so zásadným dopadom na globálnu a európsku bezpečnosť, ktoré sú aj v centre pozornosti EÚ a NATO, t.j. najmä situácia na Blízkom a Strednom Východe (palestínska otázka, Libanon, Afganistan, Irak), ako aj otázka iránskeho a severokórejského jadrového programu v kontexte zabránenia šíreniu zbraní hromadného ničenia, predovšetkým jadrových zbraní. V tejto oblasti sme osobitne úzko spolupracovali s našimi partnermi z EÚ a NATO. V diskusiách (od samého začiatku obvyklých procesov) a pri prijímaní rozhodnutí sme boli primerane aktívni, usilovali sme sa prispievať objektívnou odbornou expertízou. Naše stanoviská boli zásadové, podložené na detailných analýzach a znalosti faktov i širšieho historického a politického kontextu. Zároveň sme však vždy pôsobili konštruktívne a s cieľom prispieť, ak to bolo možné, k dosiahnutiu nevyhnutných kompromisov.
Naše tradičné angažovanie sa v rámci ostatných aktivít OSN, podporené najmä prítomnosťou našich vojenských, policajných a civilných kapacít v mierových, pozorovateľských a ďalších misiách OSN, NATO a EÚ (najmä UNFICYP, UNDOF, UNTSO, KFOR, ISAF, MNF, ALTHEA, EUMM, EUPM) dodávalo našim argumentom a stanoviskám prezentovaným na pôde BR OSN dodatočnú hodnotu, silu a rešpekt. V tejto oblasti sa veľmi dobre osvedčila spolupráca a koordinácia s Ministerstvom obrany SR, najmä prostredníctvom priameho zapojenia vojenského poradcu na Stálej misii SR pri OSN v New Yorku do slovenského tímu pôsobiaceho v BR OSN.  
SR sa i vďaka vyššie uvedeným faktorom mohla výraznejšie presadiť pri príprave jednotlivých rezolúcií a ďalších rozhodnutí BR OSN týkajúcich sa napríklad Západného Balkánu, či situácie v Gruzínsku – Abcházsku a pod. Zásadnú úlohu sme zohrali i v diskusiách pri hľadaní objektívneho riešenia otázky statusu Kosova zohľadňujúceho objektívne reality a prirodzené obavy a záujmy oboch strán. Tu sme sa nebáli aj tvrdšie, ale zároveň vždy konštruktívne, presadzovať princípy riešenia vychádzajúce z našich národných pohľadov a záujmov.
SR si od počiatku svojho členstva v BR OSN bola vedomá, že v každodennej práci BR OSN nemôže byť selektívna, pretože na práci nad všetkými prerokovávanými otázkami sa vždy zúčastňujú všetci členovia BR OSN. Je to priamy prejav prevzatia svojho dielu globálnej zodpovednosti za mier z bezpečnosť každým členom BR OSN. Keďže najväčšia časť práce BR OSN je zameraná na Afriku (väčšina odhadov hovorí až o 75 percentách), aj SR venovala problematike afrického kontinentu zvýšenú pozornosť a usilovala sa konkrétne prispieť k riešeniu tamojších regionálnych krízových situácií s vážnymi regionálnymi i celosvetovými bezpečnostnými a humanitárnymi dopadmi. Naše transformačné skúsenosti a hodnotovo orientované stanoviská nám pomohli dobre sa zorientovať i v týchto otázkach, ktoré v minulosti nepatrili k našim zahraničnopolitickým prioritám. Osobitnú pozornosť sme preto, plne v súlade so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ, venovali riešeniu konfliktov v Sudáne - Darfúre, Konžskej demokratickej republike a v Somálsku,  kde dochádza k humanitárnym katastrofám a nesmiernemu utrpeniu tisícok civilistov v dôsledku masového porušovania ľudských práv. SR sa v BR OSN aktívne angažovala aj pri hľadaní objektívneho a vyváženého riešenia otázky budúcnosti Západnej Sahary. 
Pre africký kontinent má mimoriadny význam hľadanie trvalo udržateľných východísk z konfliktov, ako aj možností predchádzania vzniku, resp. eskalácii krízových situácií formou odstraňovania príčin konfliktov. Preto bola SR veľmi aktívna v niektorých tematických otázkach, ktoré mali najväčšiu relevanciu práve pre Afriku (napr. prevencia a riešenie konfliktov, ochrana žien a detí v ozbrojených konfliktoch, ochrana civilného obyvateľstva, budovanie právneho štátu, využívanie nerastných zdrojov, reforma bezpečnostného sektora). V podobnom kontexte SR aktívne prispela aj k riešeniu konfliktov na iných miestach sveta (napr. Východný Timor, Nepál, Haiti) a zúčastnila sa na všetkých misiách (pracovných cestách) BR OSN do konfliktných oblastí (4x Afrika, Afganistan, Kosovo, Východný Timor).
Prierezové a hodnotové priority
Členstvo krajiny v BR OSN a výkon krajiny ako jej člena je často vnímaný a posudzovaný práve podľa pozícií a prístupov v zásadných otázkach a podľa hodnôt, ktoré krajina presadzuje a podľa ktorých sa sama správa. Slovensko dôsledne vychádzalo zo základných hodnôt a záujmov, ku ktorým sa hlási ako vyspelý člen civilizovaného sveta a ako členský štát EÚ a NATO. Vyvinuli sme maximálne úsilie s cieľom, aby rozhodnutia BR OSN rešpektovali základné zásady a princípy demokratického a mierového spolunažívania národov v zmysle medzinárodných záväzkov, ku ktorým sa SR prihlásila na pôde OSN, ale aj ako člen EÚ, NATO, OBSE a Rady Európy. SR na pôde BR OSN presadzovala hodnoty slobody, mieru, bezpečnosti, stability, rozvoja demokracie, právneho štátu, multilateralizmu, plurality, prosperity, rešpektovania medzinárodného práva, ľudských práv a slobôd, solidarity medzi národmi a trhovej ekonomiky.
Slovensko venovalo prioritnú pozornosť otázkam boja proti terorizmu a proti šíreniu zbraní hromadného ničenia ako problémom s priamym a potenciálne najtragickejším dopadom na mier a bezpečnosť vo svete. Tieto otázky SR dlhodobo považuje za najvážnejšie bezpečnostné hrozby a výzvy súčasnosti, osobitne pokiaľ ide o hrozbu nadobudnutia zbraní hromadného ničenia teroristickými skupinami alebo zlyhávajúcimi štátmi, prípadne štátmi, ktoré sú považované za priamych podporovateľov teroristických skupín. Pri každej reakcii na teroristický útok alebo pri  riešení všeobecných otázok zabránenia a predchádzania terorizmu Slovensko dôsledne odsúdilo všetky formy a prejavy terorizmu a zasadzovalo sa za prijatie maximálne účinných opatrení pre boj s týmto fenoménom. Skutočne obrovský prínos pre intenzívnejšiu a efektívnejšiu prácu BR OSN a celej OSN v oblasti boja proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, osobitne jadrových zbraní, prinieslo Slovensko najmä dvojročným vykonávaním funkcie predsedu Výboru BR OSN zriadeného na základe rezolúcie č. 1540 (2004) stálym predstaviteľom SR pri OSN Petrom Burianom. Pri výkone tejto funkcie Slovensko svedomitou prácou dokázalo posunúť problematiku nešírenia zbraní hromadného ničenia v rámci BR OSN i celej OSN o značný kus vpred. Táto práca bola vysoko hodnotená, pričom nesie so sebou aj silný zaväzujúci element. Slovensko preto bude v tejto téme aj naďalej primerane aktívne.  V súlade so spoločnou politikou EÚ v oblasti odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia SR podporovalo a presadzovalo všetky kroky na posilnenie a urýchlenie procesu implementácie vnútroštátnych opatrení v členských štátoch OSN zameraných na zlepšenie kontroly pohybu a transferu citlivých materiálov vhodných pre výrobu zbraní hromadného ničenia alebo ich nosičov. SR aktívne pôsobila v tom smere, aby sa výbor v nasledujúcom období zameral na efektívne prevzatie úlohy strediska výmeny informácií ("clearing house"), prostredníctvom ktorej by BR OSN mohla lepšie realizovať poskytovanie programov pomoci zameraných na implementáciu rezolúcií BR OSN č. 1540 (2004) a 1673 (2006). SR sa tiež zasadzovala, aby významnejšiu úlohu v tomto úsilí zohrávali regionálne, subregionálne a iné medzinárodné organizácie, predovšetkým tie, ktoré sa špecializujú na monitorovanie alebo verifikáciu jednotlivých aspektov obsiahnutých v rezolúciách BR OSN č. 1540 (2004) a 1673 (2006), najmä kontrola hraníc, kontrola exportu, colná kontrola, kontrola financovania, obchodné reštrikcie, trestný poriadok, atď.
Vo Výbore 1540 sa počas slovenského predsedníctva podarilo presadiť širokú medzinárodnú spoluprácu v smere implementácie opatrení s cieľom zabrániť, aby sa zbrane hromadného ničenia dostali do rúk teroristov. Túto skutočnosť sa nám podarilo dostať do povedomia všetkých regiónov a krajín sveta, zaangažovať do spoločných aktivít a spolupráce medzinárodné organizácie ako napríklad MAAE, OPCW, Svetová colná organizácia, relevantné medzinárodné združenia a režimy ako napr. MTCR, Skupina jadrových dodávateľov a pod., regionálne organizácie ako OBSE, Organizácia amerických štátov, ASEAN, Liga arabských štátov, CARICOM, Africká únia a tiež mimovládne organizácie. Dnes sa i vďaka nášmu pričineniu rodí globálny systém prevencie šírenia zbraní hromadného ničenia neštátnymi aktérmi a proces implementácie rezolúcie BR OSN č. 1540 (2004) sa dostal zo štádia zasielania správ BR OSN do štádia realizácie opatrení vyplývajúcich z rezolúcie 1540 vo všetkých sférach a regiónoch. 
O zábere práce Výboru 1540 svedčí i množstvo regionálnych seminárov k tejto problematike, ktoré sa podarilo výboru v spolupráci so Sekretariátom OSN za dva roky zorganizovať: Peking - Čína, Lima - Peru, Accra - Ghana,  Kingston – Jamajka, Ammán - Jordánsko, Gaborone - Botswana. Ďalšie regionálne semináre boli zorganizované v spolupráci s mimovládnymi organizáciami (Alma-Ata – Kazachstan, Biškek – Kirgizsko) a ďalšími medzinárodnými inštitúciami a organizáciami.
V súlade so svojou principiálnou politikou v oblasti boja proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, predovšetkým jadrových zbraní, v mesiacoch október až december 2006 Slovensko tiež zastávalo funkciu predsedu novovytvoreného Výboru BR OSN zriadeného na základe rezolúcie č. 1718 (2006), ktorá okrem iného zaviedla sankcie voči Kórejskej ľudovodemokratickej republike za jej jadrový program. Cestou sfunkčnenia a rozbehnutia práce výboru sa podarilo prispieť k tomu, že KĽDR začiatkom roku 2007 obnovila spoluprácu s medzinárodným spoločenstvom pri likvidácii svojho vojenského jadrového programu, ktorý hrozil destabilizáciou celého regiónu, a vrátila sa k šesťstranným politickým rokovaniam.
SR sa na pôde BR OSN výraznejšie zapísala ako ochranca ľudských práv a ako advokát práv civilného obyvateľstva v rôznych konfliktných oblastiach, predovšetkým žien a detí v ozbrojených konfliktoch, aktívne sa angažovala i v otázke ochrany žurnalistov monitorujúcich krízové situácie a konflikty. V tom istom kontexte sa SR aktívne venovala otázkam zamedzenia beztrestnosti za spáchané vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti a dôslednému uplatňovaniu princípu zodpovednosti chrániť („responsibility to protect“), ktorý je jednou z dôležitých súčastí záverečného dokumentu Svetového summitu 2005. V tejto súvislosti SR okrem iného presadzovala posilnenie úlohy Medzinárodného trestného súdu v situáciách, kedy vlády niektorých krajín nie sú schopné alebo ochotné zabezpečiť svojim občanom náležitú ochranu a spravodlivosť (konkrétne išlo najmä o Sudán – Darfúr a Severnú Ugandu – existenciu a aktivity tzv. Lord’s Resistance Army). Za takéto svoje vystupovanie a principiálne postoje si SR získala uznanie a rešpekt mnohých rovnako zmýšľajúcich členských štátov OSN, ako aj početných mimovládnych organizácií, ktoré majú svoje zastúpenie pri OSN v New Yorku. Mimovládne organizácie pravidelne zasielali na Stálu misiu SR pri OSN v New Yorku svoje podklady, analýzy a komentáre, ktoré pre SR predstavovali cenný dodatočný zdroj informácií (často priamo z terénu). Pravidelne (minimálne v mesačných intervaloch) SR poskytovala brífingy pre mimovládne organizácie o činnosti BR OSN, slovenskí diplomati sa často zúčastňovali na pracovných stretnutiach organizovaných mimovládnymi organizáciami. Niekoľkokrát bolo Slovensko požiadané o zorganizovanie neformálnych stretnutí všetkých členov BR OSN, na ktorých bol vytvorený priestor pre predstaviteľov mimovládnych organizácií informovať o svojich aktuálnych poznatkoch, a to najmä upriamiť pozornosť členov BR OSN na kritickú až alarmujúcu humanitárnu situáciu v niektorých teritóriách a nabádať ich k zintenzívneniu úsilia pri hľadaní funkčných a dlhodobo udržateľných riešení (napr. Sudán – Darfúr, Konžská demokratická republika, Somálsko). V tomto kontexte sa SR zasadzovala i za posilnenie proaktívnej úlohy BR OSN v oblasti preventívnej diplomacie, pri predchádzaní konfliktom a adekvátnom a včasnom reagovaní na situácie prerastajúce do konfliktov alebo vykazujúce takýto potenciál (najmä situácia v Barme/Mjanmarsku a v Zimbabwe). SR tu opakovane argumentovala, že takéto situácie predstavujú prinajmenej ohrozenie regionálneho mieru a bezpečnosti a že zlá humanitárna alebo sociálno-ekonomická situácia a rozsiahle porušovanie ľudských práv môžu pomerne ľahko viesť k nepokojom a k eskalácii napätia s potenciálne veľmi nebezpečnými následkami.
V zmysle predchádzajúcich rozhodnutí a záväzkov BR OSN sa Slovensko aktívne zasadzovalo za pokračovanie a ďalšie prehlbovanie všestrannej a efektívnej spolupráce OSN a BR OSN so subregionálnymi, regionálnymi a inými medzinárodnými organizáciami v oblasti udržiavania medzinárodného mieru a bezpečnosti, plne v súlade s kapitolou VIII Charty OSN. Za kľúčových partnerov v tomto smere považujeme predovšetkým Európsku úniu, Africkú úniu, OBSE, Radu Európy, ECOWAS, ASEAN a niektoré ďalšie organizácie. K posilneniu a rozšíreniu tejto spolupráce Slovensko konkrétnym dielom prispelo vo viacerých oblastiach, na ktoré prioritne orientovalo svoje aktivity (napr. Výbor 1540, reforma bezpečnostného sektora, ochrana ľudských práv).
Osobitný dôraz SR pripisovala otázkam komplexnej reformy OSN zameranej na celkové zefektívnenie a skvalitnenie činnosti OSN, vrátane BR OSN.  Počas členstva v BR OSN sme sa výraznejšie profilovali najmä v dvoch oblastiach: revízia mandátov BR OSN a pracovné metódy BR OSN. Súviselo to okrem iného s faktom, že  stály predstaviteľ SR pri OSN Peter Burian od apríla 2006 do decembra 2007 zastával funkciu spolupredsedu Ad hoc výboru BR OSN pre revíziu mandátov a v roku 2007 tiež predsedu Neformálnej pracovnej skupiny BR OSN pre dokumentáciu a iné procedurálne otázky. V oboch prípadoch išlo o veľmi náročné a zodpovedné úlohy, ktoré si vyžadovali detailnú znalosť fungovania BR OSN  a veľa svedomitej práce. Poverenia týmito úlohami boli výrazom dôvery v schopnosti a odborné kapacity slovenskej diplomacie, boli však zároveň pre SR zaväzujúce. Obidve témy sa tešili značnému záujmu ostatných členov BR OSN, ako aj ostatných členských štátov OSN, pre ktoré úspechy v týchto oblastiach znamenali najmä dosiahnutie celkového pokroku pri posilňovaní otvorenosti a transparentnosti fungovania BR OSN, čo je zakotvené aj v záverečnom dokumente Svetového summitu 2005. Svojou prácou k tomu SR významnou mierou prispela. 
Počas nášho predsedníctva v týchto dvoch pomocných orgánoch BR OSN sa nám podarilo presadiť celý rad opatrení na zefektívnenie pracovných metód BR OSN a podporiť tak proces reformy BR OSN cestou zvýšenia transparentnosti a posilnenia interakcie a dialógu s ďalšími orgánmi a členskými štátmi OSN.  Integrálnou súčasťou tohto úsilia SR počas celého obdobia členstva v BR OSN bolo tiež organizovanie pravidelných týždenných brífingov pre členské štáty Východoeurópskej regionálnej skupiny štátov v OSN (VERS) a niekoľko ďalších vybraných krajín na pôde Stálej misie SR pri OSN v New Yorku. Navyše, dôležité informácie a dokumenty z každodennej činnosti BR OSN boli expertom tých istých krajín zasielané formou elektronickej pošty. Táto aktivita SR bola medzi príslušnými krajinami mimoriadne vysoko oceňovaná. Zároveň tým došlo k založeniu nových postupov a tradície, ktoré budú k podobnému konaniu minimálne povzbudzovať aj ďalších nestálych členov BR OSN, najmä nástupcu Slovenska na volenom poste člena BR OSN spomedzi členov VERS (Chorvátsko). 
Mimoriadne výraznú stopu v pozitívnom zmysle slova po sebe v BR OSN zanechala SR pri iniciovaní a rozpracovaní diskusie k prierezovej téme reformy bezpečnostného sektora. Pred vstupom SR do BR OSN a najmä pred slovenským predsedníctvom v BR OSN (február 2007) táto téma nebola celkom neznáma, nebola však konkrétnejšie pomenovaná a rozpracovaná, a najmä k nej chýbal v rámci BR OSN i celého systému OSN komplexný a systematický prístup. V rámci jednotlivých zložiek systému OSN neexistovalo spoločné vnímanie konceptu, a teda ani podpora preň. Aj pričinením SR sa podarilo dosiahnuť celkový kvalitatívny pokrok v rámci týchto procesov. Vďaka našej iniciatíve sa začala na pôde OSN komplexná diskusia o modalitách účasti jednotlivých prvkov systému OSN v podpore reformy bezpečnostného sektora v jednotlivých členských štátoch OSN. Zároveň SR išlo o nastolenie témy s mimoriadnou relevanciou pre prácu OSN najmä pri post-konfliktnom usporiadaní, pri ktorej by nešlo iba o opakovanie už známych faktov, resp. o samoúčelnú diskusiu, ako tomu žiaľ v niektorých prípadoch býva. SR mala eminentný záujem prispieť určitou pridanou hodnotou a zároveň pri tom v adekvátnej miere využiť svoju vlastnú transformačnú skúsenosť, ako aj v konkrétnom kontexte prispieť k posilneniu a rozšíreniu spolupráce OSN so subregionálnymi, regionálnymi a inými medzinárodnými organizáciami (v tomto prípade najmä EÚ, AÚ, OECD, OBSE, NATO, ECOWAS, SADC a pod.).
Dôsledná a dôkladná príprava (najmä formou dôsledného štúdia témy a zorganizovania viacerých prípravných odborných podujatí v Bratislave a v New Yorku) a veľmi úspešná realizácia otvorenej tematickej diskusie BR OSN počas slovenského predsedníctva v BR OSN vo februári 2007 o.i. slúži ako zdroj inšpirácie pre ďalšie krajiny. (Slovensko postavilo latku prípravy tematických diskusií BR OSN mimoriadne vysoko. Pustilo sa cestou výberu vysoko aktuálnej, avšak zároveň nesmierne náročnej prierezovej témy. Žiaden iný nestály člen BR OSN doteraz  svoju predsednícku tému tak podrobne a kvalitne odborne nepripravil v období pred svojim predsedníctvom. Aktivity slovenskej diplomacie pri presadzovaní témy reformy bezpečnostného sektora na pôde BR OSN ocenil aj GT OSN Pan Ki-mun počas návštevy SR v januári 2008.)
Po prijatí kvalitného textu predsedníckeho vyhlásenia BR OSN (S/PRST/2007/3 z 20. februára 2007) Slovensko prevzalo vedenie v téme SSR prakticky v rámci celého systému OSN. Napomohli sme vytvoreniu dôležitých vnútorných inštitucionálnych podmienok v rámci celej OSN pre to, aby bola téme SSR venovaná širšia a systematickejšia pozornosť. Táto naša práca sa teší i osobnej podpore generálneho tajomníka OSN Pan Ki-muna, ktorý o.i. rozhodol o vytvorení medziagentúrnej pracovnej skupiny OSN pre reformu bezpečnostného sektora, ktorú spoločne vedú Odbor pre mierové operácie OSN (DPKO) a Rozvojový program OSN (UNDP). Spolu so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, Holandskom, Kanadou, Švajčiarskom, Nórskom a Juhoafrickou republikou tvoríme tzv. core group. 
V predsedníckom vyhlásení BR OSN pripravenom Slovenskom, ktoré BR OSN prijala na záver otvorenej diskusie (20.2.2007) bolo zdôraznené, že reformovanie bezpečnostného sektora je v post-konfliktných podmienkach kľúčové pre konsolidáciu mieru a stability, obmedzovanie chudoby, budovanie právneho štátu, dobré vládnutie, rozšírenie štátnej moci na celé územie krajiny a zabránenie obnoveniu konfliktov. BR OSN uznala potrebu vypracovania komplexnej správy GT OSN o prístupoch OSN k reforme bezpečnostného sektora s cieľom podporiť jej implementáciu najmä v post-konfliktných podmienkach a vyjadrila svoju pripravenosť posúdiť takúto správu v rámci rozsahu svojich kompetencií v zmysle Charty OSN.
Priebeh a výsledky tematickej diskusie BR OSN k reforme bezpečnostného sektoru mali nesmiernu odozvu v celom systéme OSN i medzi členskými štátmi OSN. To možno jasne dokumentovať tiež osobnou účasťou a vystúpeniami predsedníčky 61. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN (VZ OSN) šejky Haje Rašíd Al-Chalifovej, predsedu Hospodárskej a sociálnej rady OSN Daliusa Čekuolisa a predsedu Organizačného výboru Komisie pre budovanie mieru OSN Ismaela Abraãa Gaspara Martinsa, t.j. najvyšších predstaviteľov všetkých orgánov OSN, ktorých sa téma reformy bezpečnostného sektora priamo dotýka. (Spoločná osobná účasť generálneho tajomníka OSN a predsedu VZ OSN na rokovaní BR OSN je skutočnou raritou, ktorá nezostala v prostredí OSN bez povšimnutia.) 
Neskôr sa Slovensko stalo zakladateľom a koordinátorom skupiny priateľov pre reformu bezpečnostného sektora v rámci OSN, ktorá pozostáva z vyše 30 rovnomerne geograficky i politicky rozložených krajín a je neformálnym združením krajín podporujúcich výraznejšie angažovanie sa OSN v otázke podpory reformy bezpečnostného sektora v členských štátoch OSN. V novembri 2007 SR spoločne s JAR zorganizovala dôležitý workshop venovaný podpore OSN pre reformu bezpečnostného sektora v Afrike, ktorému spoločne predsedali ministri zahraničných vecí JAR a SR Nkosazana Dlamini Zuma a Ján Kubiš. Na záver workshopu bolo prijaté vyhlásenie spolupredsedov, ktoré o.i. obsahuje celý rad odporúčaní pre OSN, pre Africkú úniu a pre medzinárodné spoločenstvo.
Vo februári alebo marci 2008 sa očakáva vydanie komplexnej správy GT OSN o prístupoch OSN k SSR. Správu by, aj za priamej účasti SR, mala v 1. polroku 2008 prerokovať BR OSN a neskôr i VZ OSN. Hlavným výsledkom správy by malo byť posilnenie kapacít OSN pre reformu bezpečnostného sektora a dosahovanie lepších výsledkov pri podpore príslušných projektov priamo v teréne najmä v Afrike, ale aj inde na svete, najmä na Balkáne, v Ázii a v Latinskej Amerike.
Téme reformy bezpečnostného sektora sa Slovensko bude veľmi aktívne venovať aj naďalej, po skončení svojho členstva v BR OSN. V nasledujúcom období pôjde o.i. o adekvátne prenesenie témy aj do iných orgánov OSN, najmä do Valného zhromaždenia OSN,  do Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) alebo do Komisie pre budovanie mieru OSN (PBC). Vo zvýšenej aktivite v tejto oblasti bude SR pokračovať aj na pôde ostatných relevantných medzinárodných organizácií, ktorých je SR členom (najmä OECD, EÚ, NATO, OBSE). Popri politicko-bezpečnostnom nazeraní na tému reformy bezpečnostného sektora budeme k nej v nasledujúcom období intenzívnejšie pristupovať i z rozvojového, sociálno-ekonomického, právneho a ďalších uhlov pohľadu.

Predsedníctvo SR v BR OSN (február 2007)
V súlade s interným systémom rotácie členov vykonávala SR vo februári 2007 funkciu predsedu BR OSN. Vzhľadom na anglické abecedné poradie členských štátov BR OSN išlo o jediné predsedníctvo SR počas jej mandátu nestáleho člena v BR OSN v rokoch 2006-2007. Predsednícka krajina počas jedného mesiaca riadi činnosť BR OSN. Predseda BR OSN nemá priame rozhodovacie právomoci, koná výhradne po dohode s ostatnými členmi BR OSN a v ich mene. Aktívnym, profesionálnym, zodpovedným a konštruktívnym prístupom však môže významnou mierou prispieť k prijímaniu dobrých rozhodnutí zásadného charakteru, k dosahovaniu konsenzu v dôležitých otázkach medzinárodného mieru a bezpečnosti. Výkon krajiny na tomto poste sa stáva predmetom sústredenej pozornosti a záujmu nielen členov BR OSN, ale i ostatných členov OSN a médií. Predsedníctvo v BR OSN môže významnou mierou prispieť k zviditeľneniu krajiny a jej diplomacie, čo osobitne platí pre menšie krajiny. To všetko sa Slovensku veľmi úspešne podarilo.  
Intenzívna príprava na výkon funkcie predsedu BR OSN prebiehala počas celého roku 2006. Slovensko mimoriadne svedomito pracovalo najmä na dôkladnom rozpracovaní témy reformy bezpečnostného sektoru. 
Naše predsedníctvo vo Výbore 1540 nám umožnilo presadiť ďalšiu významnú tematickú diskusiu -  o spolupráci BR OSN s odbornými medzinárodnými organizáciami v boji proti hrozbe šírenia zbraní hromadného ničenia. Na schôdzi o.i. vystúpili vysokí predstavitelia Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu, Organizácie pre zákaz chemických zbraní a Svetovej colnej organizácie. Tieto organizácie majú dôležitú úlohu pri posilňovaní medzinárodného režimu nešírenia ZHN. Ich spolupráca s BR OSN nebola doposiaľ na dostatočnej úrovni. SR aj tentoraz pripravila návrh predsedníckeho vyhlásenia, ktoré bolo na záver schôdze prijaté. Vyhlásenie okrem pripomenutia záväzkov vyplývajúcich z rezolúcií 1540 a 1673 potvrdzuje odhodlanie BR OSN zlepšiť spoluprácu s odbornými medzinárodnými organizáciami a vytvoriť primerané mechanizmy s cieľom pomôcť krajinám pri vypracovaní ich vnútroštátnych systémov kontroly citlivých materiálov a technológií.
Kvalitná príprava na predsedníctvo sa odrazila v hladkom a úspešnom priebehu prakticky všetkých rokovaní BR OSN vo februári 2007. Ako predseda Neformálnej pracovnej skupiny BR OSN pre dokumentáciu a iné procedurálne otázky sa Slovensko počas svojho predsedníctva v BR OSN usilovalo byť pre ostatných členov BR OSN vzorom pri implementácii komplexného rozhodnutia BR OSN o praktických procedurálnych otázkach každodennej práce BR OSN (dokument č. 507/2006). 
Počas slovenského predsedníctva v BR OSN sa konali celkom tri otvorené diskusie k veľmi dôležitým otázkam (reforma bezpečnostného sektora,  nešírenie zbraní hromadného ničenia, aktuálna situácia na Blízkom a Strednom Východe, vrátane palestínskej otázky), jedna verejná schôdza k situácii vo Východnom Timore za osobnej účasti tamojšieho predsedu vlády Josého Ramosa Hortu, osem uzatvorených konzultácií k celej šírke agendy BR OSN (predovšetkým ku konfliktom v Afrike),  dva pracovné obedy členov BR OSN s generálnym tajomníkom OSN Pan Ki-munom (z toho jeden venovaný prioritne téme reformy bezpečnostného sektora aj za osobnej účasti ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša). BR OSN prijala celkom štyri rezolúcie (predĺženie mandátov mierových misií OSN v Konžskej demokratickej republike, Východnom Timore, na Haiti a autorizácia nasadenia mierovej misie Africkej únie v Somálsku), dve predsednícke vyhlásenia (obidve z dielne SR – k reforme bezpečnostného sektora a nešíreniu zbraní hromadného ničenia) a sedem vyhlásení pre tlač (z toho dve navrhnuté Slovenskom).
Za hladkým a bezproblémovým priebehom predsedníctva bola predovšetkým dlhodobá a cieľavedomá všestranná príprava.
Mechanizmus koordinácie a rozhodovania 
SR počas členstva v BR OSN presadzovala svoje národné a štátne záujmy a zahranično-politické ciele. Najväčší diel práce a zodpovednosti bol na Stálej misii SR pri OSN v New Yorku a na jej vedúcom – stálom predstaviteľovi SR pri OSN Petrovi Burianovi. Do realizácie úloh vyplývajúcich z členstva SR v BR OSN však boli zapojené prakticky všetky zložky našej zahraničnej služby. Na Ministerstve zahraničných vecí SR v prípravnom období a v úvodných mesiacoch roku 2006 fungoval Riadiaci výbor pre členstvo SR v BR OSN zložený z vedúcich pracovníkov zainteresovaných útvarov ministerstva a vedený štátnou tajomníčkou MZV SR. Operatívnu komunikáciu so stálou misiou a efektívnu koordináciu v rámci ministerstva i ostatných zložiek zahraničnej služby SR, vrátane iných rezortov, zabezpečovala Koordinačná jednotka pre členstvo SR v BR OSN (ODKJ) ako samostatné oddelenie vytvorené osobitne na tento účel v rámci Sekcie medzinárodných organizácií a rozvojovej pomoci (SMOP). Štandardné návrhy vystúpení boli pripomienkované a odsúhlasované a bežné inštrukcie boli pre stálu misiu vydávané z úrovne ODKJ, príp. SMOP. V prípade potreby (najmä pri riešení politicky citlivých tém, napr. Kosovo) boli do koordinačného a rozhodovacieho procesu zapojení aj predstavitelia politického vedenia MZV SR, najmä minister zahraničných vecí SR.
V súvislosti s prípravou a pôsobením SR v BR OSN vláda rozhodla o  zmene systemizácie štátnych zamestnancov v rozpočte kapitoly Ministerstva zahraničných vecí SR a zvýšení počtu o 10 štátnozamestnaneckých miest na obdobie od 1. júla 2005 do 31. januára 2008 (z toho 6 na SM New York a 4 v ústredí).
V roku 2005 bol rozpočet MZV SR na základe rozhodnutia vlády posilnený z rezervy vlády o 10 660 tis. Sk a v roku 2006 o 35 996 tis. Sk. V roku 2007 MZV nežiadalo o takéto navýšenie rozpočtu a všetky výdavky spojené s pôsobením v BR OSN boli hradené z rozpočtovej kapitoly Ministerstva zahraničných vecí SR.
Osobitný význam pri zabezpečovaní včasnej informovanosti o aktuálnom dianí mali jednotlivé slovenské veľvyslanectvá v príslušných konfliktných oblastiach, najmä na africkom kontinente, na Blízkom a Strednom Východe, na Balkáne, vo Východnej Európe a na Cypre. 
Členstvo SR v BR OSN prispelo k dobudovaniu niektorých veľvyslanectiev a k ich adekvátnej aktivizácii, najmä v bezpečnostno-politickej problematike. Osobitne pre účely lepšieho zvládnutia africkej agendy v BR OSN bola otvorená Pobočka zastupiteľského úradu SR so sídlom v Addis Abebe, kde sa nachádza sídlo inštitúcií Africkej únie. Tento krok sa veľmi osvedčil. V kontexte posilňujúcich sa vzťahov SR s AÚ, ako aj vzťahov medzi EÚ a AÚ by bolo dobré, aby táto pobočka zastupiteľského úradu bola otvorená aj naďalej.
Z ostatných zastupiteľských úradov patrilo v rámci informačného a koordinačného mechanizmu osobitné miesto ostatným stálym misiám SR pri medzinárodných organizáciách, najmä SZ EÚ Brusel, SD NATO Brusel, SM OSN Ženeva, SM OSN Viedeň, SM OBSE Viedeň a SM OECD Paríž. 
Kvôli uľahčeniu a väčšej operatívnosti informačného toku a koordinácie bol pre celú zahraničnú službu SR vytvorený osobitný informačný systém, ktorý sa osvedčil.	
Účinná a efektívna bola spolupráca MZV SR a Stálej misie SR pri OSN v New Yorku s inými rezortmi, najmä s Ministerstvom obrany SR – predovšetkým k téme pôsobenia SR v mierových misiách OSN a iných medzinárodných organizácií.
Základné informácie o pôsobení SR v BR OSN (najmä mesačné programy a týždenné súhrnné informácie) boli počas celého obdobia členstva zasielané na všetky relevantné ústredné orgány štátnej správy, vrátane Kancelárie prezidenta SR, Kancelárie Národnej rady SR, Úradu vlády SR a všetkých členov Bezpečnostnej rady SR.
Záver
Dnes možno konštatovať, že to, čo si SR pred začiatkom svojho členstva v BR predsavzala, sa podarilo v plnej miere dosiahnuť. SR získala kredit a rešpekt, nielen v BR OSN, ale i medzi ostatnými členskými štátmi OSN, najmä ako krajina s principiálnymi, ale vyváženými postojmi, ako krajina, ktorá je schopná komunikovať svoje stanoviská jasne a presvedčivo, ale zároveň je pripravená nezaťažene a objektívne komunikovať i s ostatnými zainteresovanými partnermi v BR OSN i mimo nej, ako krajina, ktorá je pripravená podieľať sa na zodpovednosti za budovanie a posilňovanie mieru a bezpečnosti vo svete. 
SR zanechala v BR OSN konkrétne výsledky v podobe tém, ktoré iniciovala a rozpracovala i v podobe novej perspektívy riešenia problémov v agende BR OSN. Tento kredit bude potrebné v nadchádzajúcom období adekvátne využiť, rozvíjať a posilňovať, ako na pôde OSN, tak aj v ďalších medzinárodných organizáciách, najmä na posilnenie zastúpenia SR v ich jednotlivých orgánoch a inštitúciách. Kulminuje kampaň pred voľbami SR do Rady pre ľudské práva OSN (jar 2008).  Na jeseň 2009 sa budeme uchádzať o členstvo v Hospodárskej a sociálnej rade OSN. Obidve tieto rady patria popri BR OSN k ďalším mimoriadne dôležitým orgánom systému OSN. V neposlednom rade, skúsenosti a kredit, ktoré sme počas členstva v BR OSN získali, nám pomôžu aktívnejšie prispievať i do diskusií o riešení medzinárodných problémov, najmä v rámci ostatných medzinárodných organizácií, ktorých je SR členom, a to predovšetkým v rámci EÚ, NATO, OBSE, OECD a Rady Európy.
S plnením úloh počas slovenského členstva v BR OSN v rokoch 2006 - 2007 môžeme byť nadmieru spokojní. Slovensko a jeho zahraničná služba dosiahli významný úspech, ktorý je potvrdením kontinuity zahraničnej politiky SR, ako aj vyspelosti a vysokej profesionality slovenskej diplomacie. Tento výsledok prinesie svoje pozitívne ovocie nielen na pôde OSN a v kontexte mnohostrannej diplomacie, ale aj v dvojstranných vzťahoch s našimi partnermi prakticky na celom svete. Už dnes, krátko po skončení členstva, sa to jasne potvrdzuje. Na dosiahnutých výsledkoch budeme ďalej budovať a usilovať sa o ich maximálne zúročenie. Takýto výrazný úspech nás zároveň zaväzuje a vyvoláva prirodzené očakávania u našich partnerov.
Za hladkým a bezproblémovým výkonom členstva SR v BR OSN je predovšetkým svedomitá a zodpovedná práca, ako aj dlhodobá a cieľavedomá všestranná príprava celej našej diplomacie, najmä diplomatického tímu Stálej misie SR pri OSN v New Yorku a príslušných pracovníkov MZV SR. Partneri z BR OSN na vysokej úrovni niekoľko krát ocenili pôsobenie SR ako nestáleho člena BR OSN.
Slovenská diplomacia je odhodlaná cennú a unikátnu skúsenosť vyplývajúcu z nášho pôsobenia v BR OSN náležite využiť i pri ďalšom skvalitňovaní a zefektívňovaní našej zahraničnej služby a pôsobenia Slovenska vo svete v rôznych oblastiach: politickej, bezpečnostnej, ekonomickej i sociálnej. Často práve menšie štáty dokážu ponúknuť a napomáhať sprostredkovať riešenia tam, kde sa veľkým krajinám až tak nedarí. Toto sa Slovensku podarilo niekoľkokrát i počas jeho pôsobenia na poste nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006-2007. Takéto úspechy a skúsenosti naša diplomacia potrebuje, rastie a posilňuje sa na nich.