3.
Návrh
ZÁKON
z .......... 2002,
ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I
Zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení zákona č. 118/2002 Z. z., zákona č. 131/2002 Z. z., zákona č. 165/2002 Z. z. a zákona č. 166/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V poznámke pod čiarou k odkazu 9 sa na konci dopĺňa citácia: “§ 40 zákona č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi a vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 169/2002 Z. z. o hasičských jednotkách.”.

2. Za § 7 sa vkladá § 7a, ktorý vrátane nadpisu znie:
“7a
Osobitné ustanovenie o oprávnení veliteľa zásahu
Zamestnanec, ktorým je veliteľ zásahu Mestského hasičského a záchranného zboru hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy (ďalej len “zbor”), je oprávnený nariadiť otvorenie bytu alebo iného uzavretého priestoru a vstúpiť doň na účely vykonania zásahu, ktorý neznesie odklad, ak je dôvodná obava, že je ohrozený život alebo vážne ohrozené zdravie osoby, alebo ak hrozí značná škoda na majetku. Ustanovenia osobitných predpisov^11a) týmto nie sú dotknuté.”.

Poznámka pod čiarou k odkazu 11a znie:
“11a) Napríklad § 43 zákona č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi.”.

3. § 10 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
“(5) Obmedzenie podnikať a vykonávať inú zárobkovú činnosť sa nevzťahuje na vysokoškolských učiteľov verejných vysokých škôl a štátnych vysokých škôl, ak predmet tejto činnosti súvisí so študijným odborom v rámci vysokej školy alebo fakulty a jej výsledky prispievajú k rozvoju v tomto študijnom odbore, najmä k vedeniu prednášok a seminárov, tvorbe študijných materiálov, formovaniu trendov a koncepcií a výskumnej, vývojovej a umeleckej činnosti.^14a)”.

Poznámka pod čiarou k odkazu 14a znie:
“14a) § 75 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.”. 

4. Za § 12 sa vkladajú  § 12a a 12b, ktoré vrátane nadpisov znejú: 
“§ 12a
Nerovnomerné rozvrhnutie pracovného času a prestávky v práci
(1) Pracovný čas zamestnanca obce v zbore (ďalej len “hasič”) môže byť rozvrhnutý nerovnomerne. Nerovnomerne rozvrhnutý pracovný čas hasiča je rozvrhnutý na obdobie celého kalendárneho roka.
(2) Pri nerovnomernom rozvrhnutí nesmie byť dĺžka pracovného času v jednotlivých pracovných dňoch vyššia ako 18 hodín. Celková dĺžka vykonávania verejnej služby a na ňu bezprostredne nadväzujúcej určenej pracovnej pohotovosti v mieste vykonávania verejnej služby je najviac 24 hodín v pracovnom dni.
(3) Za pracovný deň podľa odseku 2 sa považuje deň, v ktorom hasič podľa rozvrhu pracovného času vykonáva verejnú službu. 
(4) Ak ide o verejnú službu, ktorej vykonávanie nemôže byť prerušené, musí sa hasičovi aj bez prerušenia  vykonávania verejnej služby zabezpečiť primeraný čas na jedenie a oddych.
(5) Pracovný čas hasiča je 40 hodín týždenne. Prestávky na jedenie a oddych sa započítavajú do pracovného času. 

§ 12b
Dĺžka nepretržitého odpočinku v týždni a práca nadčas
(1) Zamestnávateľ je povinný rozvrhnúť pracovný čas tak, aby všetci hasiči mali raz týždenne dva  po sebe nasledujúce dni nepretržitého odpočinku, ktoré musia pripadať na piatok a sobotu alebo sobotu a nedeľu, alebo na nedeľu a pondelok.
(2) Ak vykonávanie verejnej služby neumožňuje rozvrhnúť pracovný čas podľa odseku 1, poskytnú sa dva po sebe nasledujúce dni  nepretržitého odpočinku v týždni výnimočne v iných dňoch týždňa.
(3) Ak z naliehavých pracovných dôvodov nemožno rozvrhnúť pracovný čas podľa odsekov 1 a 2, môže zamestnávateľ určiť nepretržitý odpočinok v týždni odchylne tak, že nepretržitý odpočinok sa  hasičovi poskytne najmenej jeden  deň v týždni, pokiaľ možno tak, aby  pripadol na  nedeľu,  a zvyšok poskytne súhrnne raz za dva týždne. 
(4) V kalendárnom roku možno hasičovi prikázať prácu nadčas v rozsahu najviac 300 hodín.”.

5.  § 19 ods. 9 sa dopĺňa písmenom j), ktoré znie: 
“ j) obce, ktorý je hasičom.”.

6. V § 19 ods. 17 sa za slovo “samosprávy” vkladajú slová “okrem hasiča”.

7. Za § 24 sa vkladá § 24a, ktorý vrátane nadpisu znie:
“§ 24a
Príplatok  hasičovi za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom
prostredí a na miestach s ohrozením života a zdravia
(1) Hasičovi, ktorý sa bezprostredne zúčastňuje na zdolávaní požiarov, na záchranných prácach pri povodniach a ostatných živelných pohromách alebo iných mimoriadnych udalostiach  a na  miestach s ohrozením života  a zdravia,  patrí príplatok za  každú hodinu tejto  činnosti v sume,  ktorou je 0,5% z platovej tarify  prvého platového stupňa  prvej platovej triedy. Suma príplatku sa zaokrúhľuje na celé koruny nahor.
(2) Hasičovi  za vykonávanie činností pri použití izolačného dýchacieho prístroja alebo  odevu proti sálavému teplu, alebo odevu proti chemickým látkam  a biologickým látkam alebo pri činnosti pod vodnou hladinou patrí príplatok za každú hodinu tejto činnosti v sume, ktorou je 0,7% z platovej tarify prvého platového stupňa  prvej platovej  triedy. Suma  príplatku sa  zaokrúhľuje na celé koruny nahor.
(3) Hasičovi za vykonávanie činnosti vo výške 10 m a viac nad zemou na nezabezpečených pracoviskách alebo nad voľnými hĺbkami patrí príplatok za každú hodinu tejto činnosti v sume, ktorou je  0,25% z platovej tarify prvého platového stupňa prvej platovej triedy. Suma príplatku  sa  zaokrúhľuje na  celé koruny nahor.
(4) Hasičovi za prácu  vykonávanú pri záchrane ľudského života pri leteckej záchrane z podvesu pod vrtuľníkom a pri vysadzovaní z vrtuľníka  patrí  príplatok  za každú  hodinu tejto činnosti v sume, ktorou je 0,7% z platovej tarify prvého platového stupňa  prvej platovej  triedy. Suma  príplatku sa  zaokrúhľuje na celé koruny nahor.
(5) Hasičovi, ktorý  vykonáva odborné práce pri záchrane ľudského života v ťažkom  horolezeckom teréne s použitím špeciálnych záchranárskych pomôcok v sťažených  prírodných a poveternostných podmienkach, patrí príplatok za každú hodinu tejto  činnosti v sume, ktorou je 0,7% z platovej tarify prvého platového stupňa prvej platovej triedy.  Suma  príplatku  sa zaokrúhľuje na celé koruny nahor.
(6) Za vykonávanie  činnosti podľa odsekov 2  až 4 sa považuje aj výcvik hasiča.
(7) Na hasiča sa  § 24 nevzťahuje.”.

8. § 36 sa dopĺňa odsekmi 3 a 4, ktoré znejú:
“(3) Hasičovi, ktorý odpracoval v zbore najmenej 20 rokov a dosiahol vek 50 rokov a jeho pracovný pomer sa skončil preto, že podľa rozhodnutia lekárskej komisie stratil dlhodobo zo zdravotných dôvodov spôsobilosť vykonávať doterajšiu funkciu alebo akúkoľvek funkciu v zbore, ktorej vykonávanie by nebolo na ujmu jeho zdravia, a nemá nárok na dôchodok zo sociálneho zabezpečenia, poskytuje sa vyrovnávací príspevok do dosiahnutia veku potrebného na vznik nároku na starobný dôchodok.
(4) Vyrovnávací príspevok patrí hasičovi odo dňa skončenia verejnej služby do takej sumy,  aby  spolu s príjmami z inej zárobkovej činnosti  dosiahla sumu  poslednej mesačného funkčného platu. Vyrovnávací  príspevok   vypláca zamestnávateľ bez žiadosti hasiča.”.

9. Za § 41 sa vkladá § 41a, ktorý vrátane nadpisu znie:
“§ 41a
Odchodné hasiča
(1) Hasičovi pri prvom skončení verejnej služby z dôvodu, že stratil  vzhľadom  na  svoj  zdravotný  stav  podľa rozhodnutia príslušnej lekárskej komisie zdravotnú spôsobilosť vykonávať ďalej prácu alebo ju nesmie vykonávať pre chorobu z povolania, alebo sa podľa posudku alebo rozhodnutia lekárskej komisie stal invalidným, ako aj pri prvom odchode do dôchodku, patrí odchodné, ak jeho započítané roky podľa odseku 2 dosiahli najmenej šesť rokov. Základná suma odchodného je jednonásobok posledne priznaného  mesačného funkčného platu. Táto výmera sa zvyšuje za každý ďalší skončený započítaný rok podľa odseku 2 o jednu polovicu posledného priznaného  funkčného platu, najviac však do sumy desaťnásobku  funkčného platu hasiča.
(2) Za započítané roky sa považuje čas
a)	výkonu zamestnania ako zamestnanec obce v zbore,
b)	výkonu zamestnania ako pracovník Hlavnej správy požiarnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, zariadení Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na úseku požiarnej ochrany, inšpekcie požiarnej ochrany národných výborov alebo verejného požiarneho útvaru národného výboru,
c)	výkonu zamestnania ako príslušník Zboru požiarnej ochrany, alebo
d)	výkonu zamestnania v Mestskom požiarnom zbore hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy a v Mestskom požiarnom zbore mesta Košice. 
(3) Ak hasičovi bolo poskytnuté odchodné  podľa  osobitného  predpisu,^39a) poskytne sa  mu odchodné v čiastke rozdielu sumy zistenej podľa odseku 1 a sumy vyplatenej podľa  osobitného predpisu.^39a)
(4) Na hasiča sa § 41 nevzťahuje.”.

Poznámka pod čiarou k odkazu 39a znie:
“39a)  Napríklad zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície, zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých  ďalších zákonov, zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore, zákon č. 114/1998 Z. z. o sociálnom zabezpečení vojakov v znení zákona č. 131/1999 Z. z.”. 

10. Za druhú hlavu sa vkladá tretia hlava, ktorá znie:
“TRETIA  HLAVA
§ 47a
Rekondičný pobyt
(1) Zamestnávateľ je v záujme predchádzania vzniku chorôb z povolania a regenerácie telesného a  duševného zdravia povinný zabezpečovať rekondičné pobyty vybraným hasičom.
(2) Na rekondičnom pobyte v trvaní 14 dní nepretržite v kalendárnom roku sú povinní zúčastniť sa
a)	hasiči, ktorí najmenej desať rokov plnia úlohy súvisiace so zdolávaním požiarov, s poskytovaním pomoci, s vykonávaním záchranných prác pri haváriách, živelných pohromách, podieľajú sa na poskytovaní pomoci pri iných mimoriadnych udalostiach a poskytujú pomoc v prípadoch ohrozenia a zdravia osôb a majetku právnických osôb a fyzických osôb ako aj životného prostredia, 
b)	ostatní hasiči starší ako 45 rokov, ktorí plnia úlohy zboru najmenej desať rokov, ak tak rozhodne príslušná lekárska komisia.
(3) Rekondičný pobyt sa neposkytuje hasičovi, ktorý je vo výpovednej lehote alebo ktorý končí pracovný pomer na základe žiadosti hasiča o skončenie pracovného pomeru, ani tomu hasičovi, u ktorého to vylučuje zdravotný stav.
(4) Zamestnávateľ musí počas rekondičného pobytu zabezpečiť programovo riadený zdravotný režim, a ak ide  o internátny rekondičný pobyt, aj ubytovanie a celodenné stravovanie.
(5) Hasiča na rekondičný pobyt podľa odseku 2 vysiela v určenom termíne zamestnávateľ.
(6) Hasič je povinný nastúpiť na rekondičný pobyt v určenom termíne; náhradný nástupný  termín sa môže hasičovi určiť v prípade, ak nemohol nastúpiť na rekondičný pobyt v určenom termíne zo závažných pracovných, osobných, zdravotných  alebo rodinných dôvodov a tieto  dôvody včas oznámil zamestnávateľovi, ktorý ho na rekondičný pobyt vyslal.
(7) Ak hasič  nenastúpi  na  rekondičný  pobyt v určenom termíne  a neoznámi dôvody, pre ktoré sa na rekondičnom pobyte nemôže  zúčastniť, znáša finančné náklady s tým spojené a neposkytne sa mu náhradný termín.
(8) Zamestnávateľ určí  hasičovi spôsob dopravy, prípadne ďalšie podmienky ako pri pracovnej ceste.
(9) Rekondičný pobyt sa hasičovi poskytuje bezplatne. Náklady spojené s rekondičným pobytom  hasiča znáša zamestnávateľ.
(10) Hasičovi, ktorý sa zúčastňuje na povinnom rekondičnom pobyte, zodpovedá  za škodu  vzniknutú pri   účasti na tomto pobyte  alebo v priamej súvislosti s ňou zamestnávateľ, ktorý mu  účasť na  pobyte určil.  Hasič zodpovedá  za škodu, ktorú spôsobil počas  trvania  rekondičného  pobytu,  zamestnávateľovi.  Účasťou  na  rekondičnom  pobyte  alebo  v priamej súvislosti s ňou je aj cesta  na nástup rekondičného pobytu a späť po  jeho  skončení, účasť na  rekondičnom  programe, stravovanie a časť osobného voľna  v rekondičnom objekte. Povolená neorganizovaná vychádzka sem nepatrí.
(11) Účasť na rekondičnom pobyte  sa posudzuje ako vykonávanie práce. Hasičovi počas rekondičného  pobytu patrí funkčný plat.

§ 47b
Príplatok k nemocenskému a príplatok k podpore pri ošetrovaní člena rodiny
(1) Ak je hasič uznaný pre  chorobu alebo úraz za dočasne neschopného na vykonávanie verejnej služby  a vznikol mu  nárok na nemocenské podľa osobitného predpisu, patrí  mu  príplatok k nemocenskému v sume rozdielu medzi funkčným platom  po odpočítaní  preddavku  na  daň z  príjmov  zo  závislej  činnosti a z funkčných  požitkov, poistného  na  zdravotné  poistenie, nemocenské  poistenie a  na  dôchodkové  zabezpečenie a príspevku na poistenie v nezamestnanosti, a poskytnutým  nemocenským. Celkový čas poskytovania príplatku pri  tej istej dočasnej neschopnosti na vykonávanie verejnej služby alebo pri viacerých dočasných neschopnostiach  na  vykonávanie  verejnej  služby,  ktoré  vznikli v jednom kalendárnom roku, je najdlhšie 30 dní.
(2) Príplatok k nemocenskému hasičovi nepatrí, ak dočasná neschopnosť  na  vykonávanie verejnej  služby  vznikla  v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania.
(3) Ak hasičovi vznikne nárok na podporu  pri ošetrovaní člena rodiny, patrí mu príplatok k tejto podpore v sume rozdielu medzi funkčným platom po odpočítaní preddavku na daň z príjmov zo závislej činnosti a z funkčných požitkov, poistného na zdravotné poistenie, na nemocenské poistenie a na dôchodkové zabezpečenie a príspevku na poistenie v nezamestnanosti, a poskytnutým nemocenským. Celkový čas poskytovania príplatku k podpore pri ošetrovaní člena rodiny pri viacerých ošetrovaniach, ktoré vznikli v jednom kalendárnom roku, je najdlhšie 30 dní. 

§ 47c
Príplatok k peňažnej pomoci v materstve
Ak hasičovi vznikne nárok na  peňažnú pomoc v materstve podľa osobitného zákona,^39b) patrí  mu príplatok k peňažnej pomoci v materstve v  sume rozdielu medzi funkčným  platom po odpočítaní preddavku na daň z príjmov zo závislej činnosti a  z funkčných požitkov, poistného na zdravotné poistenie, na nemocenské poistenie a na dôchodkové  zabezpečenie a po odpočítaní príspevku na poistenie  v  nezamestnanosti,   a  poskytnutou  peňažnou  pomocou v materstve.”.

Poznámka pod čiarou k odkazu 39b znie:
“39b) Zákon č. 88/1968 Zb. o predĺžení materskej dovolenky, dávkach v materstve a prídavkoch  na deti  z nemocenského poistenia v znení neskorších predpisov.”.

11. § 54 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie:
“(7) V kolektívnej zmluve podľa § 53 uzavretej na rok 2002 možno dohodnúť zvýšenie odstupného presahujúce dvojnásobok funkčného platu o ďalšie odstupné, a to najviac o trojnásobok funkčného platu.”.

12. Za § 55 sa vkladá § 55a, ktorý znie:
“§ 55a
Za vyššie odborné vzdelanie na  účely  tohto zákona sa  hasičom uznáva aj špecializačné pomaturitné štúdium  požiarna ochrana a kvalifikačné pomaturitné  štúdium požiarna  ochrana v strednej škole požiarnej ochrany.”.

Čl. II

Tento zákon nadobúda účinnosť  1. júna 2002.