P r e d k l a d a c i a  s p r á v a

Európska rada zasadala v dňoch 22. a 23. marca 2005 v Bruseli. Na okraj Európskej rady sa uskutočnili separátne rokovania predsedov vlád, ministrov zahraničných vecí, ministrov financií a ministrov pre európske záležitosti. Delegáciu SR na stretnutí viedol predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. 

	Európska rada sa venovala následovným otázkam:
1.	 Pakt stability a rastu
2.	 Preskúmanie lisabonskej stratégie v polovici jej trvania
3.	 Trvalo udržateľný rozvoj
4.	 Klimatické zmeny
5.	 Medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER)
6.	 Príprava summitu OSN v septembri 2005
7.	Libanon

Jarný summit ER bol podľa zaužívaného pravidla venovaný hlavne ekonomickým a sociálnym otázkam. Priebeh rokovaní možno označiť za nekontroverzný.

Európska rada:
•	uznala, že pôvodná lisabonská stratégia, ktorá mala z EÚ urobiť najkonkurencieschopnejšiu ekonomiku na svete, v mnohých ohľadoch nebola uspokojivá. Európska komisia predstavila reformovanú a priechodnejšiu verziu stratégie. Zodpovednosť za napĺňanie jej cieľov sa presunie na členské štáty. 

Poznámka: Slovenská republika prijala uznesením vlády SR č. 140/2005 zo 16. februára 2005 dokument „Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 – Národný lisabonský program“, ktorý predstavuje hlavný dokument SR v oblasti lisabonskej stratégie; zároveň sa zaviazala prijať opatrenia na realizáciu lisabonskej stratégie v súlade so závermi jarného zasadnutia Európskej rady do 1. mája 2005 (uznesenie vlády SR č. 189/2005 z 9. marca 2005).

•	sa dohodla na nevyhnutnosti zrevidovať smernicu o liberalizácii trhu služieb. Smernica bude upravená podľa dvoch princípov – nevyhnutnosti liberalizovať trh služieb a zachovať európsky sociálny model.

•	potvrdila dohodu Rady ECOFIN z 20. marca 2005. Hlavy štátov a predsedovia vlád ocenili, že sa dospelo k jednoduchšiemu a realistickejšiemu paktu, ktorý lepšie odráža ekonomické reality v 25 členských krajinách. 

Na základe iniciatívy SR bola ako mimoriadny bod otvorená téma Chorvátska. Európska rada rozhodla o zriadení špeciálnej misie, ktorá má posúdiť, či je spolupráca Chorvátska s ICTY dostačujúca na otvorenie prístupových rokovaní.