Materiál na rokovanie vlády Slovenskej republiky

Analýza 
súčasného stavu financovania Národného programu boja proti drogám
a

zásady financovania

protidrogovej politiky pre nasledujúce obdobie v súlade so stratégiou Európskej únie a Národným programom boja proti drogám

Úvod

Drogy sú jedným z javov, ktoré vyvolávajú u občanov Slovenskej republiky veľké obavy. Predstavujú hlavnú hrozbu bezpečnosti a zdravia spoločnosti. Užívanie drog, najmä medzi mladými ľuďmi, je historicky na najvyššej úrovni. Problém drog sa stal nielen problémom našej spoločnosti, ale tiež globálnym problémom. Európska únia, prostredníctvom množstva politických nástrojov, prijíma rad opatrení s cieľom minimalizácie rizík spojených s drogovou problematikou. Nájsť reálnu a účinnú odpoveď na riešenie tohto problému je prioritou nielen Slovenskej republiky, ale tiež Európskej únie.
 
V decembri 2004 Európska rada schválila protidrogovú stratégiu EÚ (2005 -  2012), ktorá stanovuje jej rámec, ciele a priority. Táto stratégia je neoddeliteľnou súčasťou viacročného programu s názvom „Haagsky program“ na posilnenie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ, ktorý uvádza, že „optimálna úroveň ochrany priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje multidisciplinárne a koordinované opatrenia na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni...”.

Stratégia sa zameriava na dve hlavné dimenzie drogovej politiky: zníženie dopytu a zníženie ponuky. Zahŕňa taktiež množstvo tém, navzájom sa prelínajúcich - medzinárodnú spoluprácu, výskum, oblasť informácií a informovanosti, hodnotenie a financovanie.

Cieľom stratégie je:

A.	Dosiahnuť vysokú úroveň ochrany zdravia, blahobytu a sociálnej súdržnosti doplnením opatrení členských štátov v oblasti znižovania dopytu a ponuky drog a znižovania rizík poškodenia zdravia spoločnosti spôsobených drogami.

B.	S primeraným ohľadom na úspechy a hodnoty z hľadiska základných práv a slobôd zabezpečiť pre širokú verejnosť vysokú úroveň bezpečnosti prijatím opatrení proti výrobe drog, cezhraničnému obchodovaniu s drogami  a zneužívaniu prekurzorov. Zintenzívniť preventívne opatrenia proti kriminalite spojenej s drogami prostredníctvom účinnej spolupráce, ktorá je zakotvená v spoločnom prístupe.

C.	Posilniť koordinačné mechanizmy tak, aby opatrenia prijaté na regionálnej, národnej a medzinárodnej úrovni dopĺňali a prispievali k účinnosti drogovej politiky v rámci EÚ i jej vzťahov s inými medzinárodnými partnermi.

Uvedenú stratégiu prijala i vláda Slovenskej republiky a stala sa predmetom rozpracovania na národnej úrovni. Vláda Slovenskej republiky uznesením č. 289 z 15. apríla 2004 a Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1072 z 25. júna 2004 schválila národnú stratégiu vo forme Národného programu boja proti drogám na obdobie 2004 – 2008. Pri vypracovaní stratégie sa opierala o skúsenosti a poznatky z realizácie zámerov a cieľov Národného programu boja proti drogám na obdobie 1995–1998, schváleného vládou SR uznesením č. 583 z 8. augusta 1995 a Národného programu boja proti drogám na obdobie 1999 - 2003 s výhľadom do roku 2008, schváleného vládou SR uznesením č. 298 z 21. apríla 1999. Zdrojom sa stali tiež poznatky z výročných správ Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogové závislosti (EMCDDA) za roky 2002 - 2004, zásady a ciele obsiahnuté v Deklarácii Organizácie Spojených národov o základných princípoch znižovania dopytu po drogách, dokumenty Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) a nadobudnuté skúsenosti z medzinárodnej spolupráce. Pridržiava sa medzinárodných záväzkov smerujúcich k zabráneniu legalizácie zisku z nezákonných aktivít pochádzajúcich alebo majúcich vzťah k drogovej trestnej činnosti a rešpektuje medzinárodné dohovory a zásady spolupráce. 

Hlavným cieľom je zlepšovať podmienky pre realizáciu kvalitného systému prevencie, liečby, resocializácie, represie. Tým napomáhať riešiť zdravotné a sociálne problémy ľudí s dôrazom na regionálne, geografické, kultúrne, sociálne a ekonomické podmienky. Úsilie smeruje na realizáciu programov redukcie požiadavky po drogách, skvalitnenie zdravotnej starostlivosti o závislých jedincov, programy pre rizikové skupiny a obmedzenie nezákonnej výroby a obchodu s drogami. Narastá význam a postavenie orgánov územnej samosprávy v procese realizácie stratégie protidrogovej politiky spoločnosti, zvýrazňuje sa úloha mimovládnych organizácií a občianskych aktivít v procese aktívneho zapájania sa do riešenia drogového problému. Významným zámerom prijatej stratégie je sústredenie pozornosti na tvorbu kapacít a zdrojov potrebných na realizáciu stanovených zámerov a cieľov v oblasti znižovania dopytu a ponuky po drogách na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. 
Základom úspešnosti realizácie a implementácie stratégie NPBPD a kvality realizovaných aktivít v oblasti znižovania dopytu a ponuky po drogách na jednotlivých úrovniach sa stáva  zabezpečenie zodpovedajúcich finančných zdrojov. Vytvorenie dlhodobo stabilného finančného prostredia a zodpovedajúceho systému financovania poskytovaných a realizovaných služieb v oblasti boja proti drogám  je predpokladom pre napĺňanie stanovených cieľov protidrogovej politiky štátu, zaistenia kontinuity požadovaných a realizovaných služieb a predpokladom pre tvorbu ďalších zámerov protidrogovej stratégie spoločnosti. 
Prestavbu a vytvorenie nového systému financovania programov protidrogovej politiky štátu je potrebná i s ohľadom na uskutočnenú reformu štátnej správy a prenos kompetencií štátnej správy na orgány samosprávy. V súčasnosti je funkcia štátu v oblasti protidrogovej politiky spoločnosti výrazne ovplyvnená predovšetkým rolou štátu všeobecne. Štát na jednej strane postupne stráca časť svojho vplyvu v súvislosti s decentralizačnými procesmi. Tým klesá i počet činností, ktoré štát v oblasti boja proti drogám účinne ovplyvňuje. Avšak i naďalej si zachováva podstatnú rolu vo vzťahu ku klasickým riadiacim funkciám a taktiež nepriamo ovplyvňuje i ďalšie oblasti. Nezastupiteľná je jeho funkcia napr. v oblasti koordinácie plnenia úloh a zámerov protidrogovej politiky s orgánmi územnej samosprávy. Suverenita štátu v protidrogovej politike i naďalej existuje a čiastočne limituje možnosti ostatných subjektov pri realizácii úloh v oblasti boja proti drogám, či už v oblasti určovania priorít, cieľov a zámerov protidrogovej politiky, metodického usmerňovania, kontroly, dodržiavania práva a bezpečnosti. V zásade však možno konštatovať, že v súčasnosti možno len výnimočne nájsť ucelené oblasti, v ktorých by sa uplatňovala výlučne funkcia štátu a samospráva by bola mimo dosahu. 
Postupne je však potrebné uvažovať so zmenšujúcim sa významom priameho riadenia zo strany štátu v oblasti boja proti drogám a s vyšším uplatnením iných foriem štátneho vplyvu. Predovšetkým formami súčinnosti s územnou samosprávou a ďalšími subjektmi podieľajúcimi sa na plnení úloh protidrogovej politiky štátu. Je možné predpokladať, že štát si i naďalej ponechá určitý vplyv napriek existujúcej decentralizácii v tejto oblasti (napr. v oblasti určovania stratégie, metodického usmerňovania, kontroly). 

Z pohľadu skúseností získaných pri realizácii zámerov protidrogovej politiky možno konštatovať, že orgány štátu a orgány samosprávy nedostatočne koordinujú svoju činnosť a ich vzájomná inštitucionálna spolupráca, hlavne na regionálnej úrovni, nie je dostatočne rozvinutá. Čiastočne z dôvodu pretrvávajúceho dôrazu na priame riadenie zhora nadol, nedostatočne využívanému inštitútu prenesenej pôsobnosti, rozvinutím nástrojov kontroly a vzájomne obmedzených informačných povinnosti. Často rozhoduje úroveň a kvalita neformálnych vzťahov. S ohľadom na existujúci stav a „kombinovaný“ podiel štátu a samosprávy na plnení úloh v oblasti boja proti drogám je sťažené i stanovenie podielu a uplatnenie zodpovednosti v prípade vzniku problémov a rizík v tejto oblasti. Nie je dostatočne stanovená kategorizácia povinného „minima“ plnenia úloh samosprávy v uvedenej oblasti (uvedený stav vyplýva z Ústavy SR). Samospráva totiž popri úlohách, závislých od jej vlastnej iniciatívy a miestnych podmienok, plní rad funkcií, ktoré sa vzťahujú na výkon verejnej správy alebo na verejné služby a ktorých „minimálna“ potrebná úroveň by mala byť štandardizovaná a právne vyjadrená. Stanovenie „povinných úloh“ samosprávy by však v každom prípade muselo byť spojené so štátnym príspevkom na plnenie týchto úloh, čo by malo vplyv na určenie potrebných finančných prostriedkov a ich kontrolu. Povinné úlohy samosprávy by však nemali obmedzovať jej pôsobenie, ale naopak, mali by viesť ku zvýšeniu rozsahu jej samostatnej pôsobnosti v príslušnej oblasti.  
Je preto žiaduce dôkladnejšie skúmať a definovať finančné potreby protidrogovej politiky, identifikovať príslušné zdroje a tieto efektívne využívať. Výška finančných prostriedkov vyčleňovaných v štátnom rozpočte na protidrogovou politiku nie je primeraná a stabilná. To vplýva na destabilitu siete a ďalší možný rozvoj nových protidrogových programov, ich kvalitu a efektivitu. Úlohou je sústrediť pozornosť na vytvorenie dlhodobo stabilného a udržateľného fondu finančných prostriedkov potrebných na realizáciu stratégie NPBPD. Uskutočniť zásadnú zmenu v súčasnom systéme prideľovania a prerozdelenia finančných prostriedkov s prihliadnutím tiež na potreby orgánov samosprávy, avšak v súlade s ich participáciou a prijatím zodpovednosti pri vytváraní potrebných finančných zdrojov.

I. ANALÝZA STAVU

Rozšírené užívanie nelegálnych drog má škodlivé sociálne a ekonomické následky nielen pre jednotlivcov, ich rodiny a okolie, v ktorom žijú, ale aj pre širšiu  spoločnosť. Keď sa k užívaniu nelegálnych drog pričlení kriminalita, negatívne následky sa priamo a v úplnej miere prejavia na spoločnosti ako celku. Viaceré  krajiny Európskej únie začali zber potrebných dát. Cieľom je identifikovať podstatu a rozsah problému drogového zneužívania a nákladov s ním spojených. Aj keď  v tomto procese nemusia byť vyčíslené absolútne údaje, opakovaním procesu, odhadom približných údajov a následne ich upresňovaním počas jednotlivých rokov sa môžu získať dôležité informácie. Preto vláda Slovenskej republiky prijala v roku 2005 rozhodnutie, že s pomocou Európskej únie bude skúmať sociálne a ekonomické náklady spojené s výrobou, nelegálnym dovozom, distribúciou, predajom a užívaním nelegálnych drog na jednotlivcov a ich vplyv na širšiu spoločnosť v súlade s dlhodobou stratégiou vyjadrenou Národným programom boja proti drogám. Výskum bol ukončený v decembri 2005 a výsledky boli publikované v štúdii „Sociálne a ekonomické náklady spojené so zneužívaním drog v Slovenskej republike“. Sumarizuje dostupné údaje o výdavkoch v boji proti drogám v roku 2004 a tam, kde to nebolo možné, sú použité porovnateľné údaje z roku 2003. Záujem sa sústredil len na nelegálne drogy, a to pre ich schopnosť vyvolať závislosť i pre ich „rekreačný (príležitostný)“ typ užívania. Výskum priniesol nasledujúce poznania.

A. Stav drogovej scény v spoločnosti

Národný program boja proti drogám v Slovenskej republike na roky 2004 až 2008  je založený na skúsenostiach získaných zo zavádzania dvoch predchádzajúcich programov z rokov  1995 - 1998 a 1999 – 2003, na Európskej stratégii boja proti drogám 2005 - 2012 a  Akčnom pláne EÚ boja proti drogám na roky 2005 až 2009. Ďalším zdrojom Národného programu boja proti drogám sú princípy Deklarácie OSN  - smernice na zníženie drogovej spotreby (1998). 

Od roku 1989 sa počet užívateľov, dílerov a obchodníkov s drogami v oblasti Strednej a Východnej Európy zvýšil. Ústav pre výskum verejnej mienky Štatistického úradu SR uvádza počty užívateľov drog v dvoch hlavných kategóriách – pravidelných užívateľov a „rekreačných“ užívateľov. V rokoch 1996 až 2000 sa počet užívateľov drog výrazne zvýšil a po roku 2000 nastáva spomalenie rastu počtu užívateľov. Výrazne sa mení aj štruktúra užívaných drog a  ich užívateľov. Potvrdzujú to údaje o počte osôb, ktoré podstúpili liečbu závislostí. V roku 2000 sa liečilo od  závislosti na heroín a ďalších opiátoch 1800 užívateľov. V roku 2002 to bolo 964 užívateľov a v roku 2004 liečbu absolvovalo už len  725 užívateľov. V rovnakom období však počet ľudí vyžadujúcich liečbu závislosti na CNS stimulantoch, ako sú amfetamíny a metamfetamíny, známe pod názvom pervitín (názov metamfetamínu vyvinutého a vyrábaného v Českej republike), stúpol z 85 v roku 2000 na 166 v roku 2002 a až na  484 v roku 2004. V roku 2000 podstúpilo liečbu  závislosti na marihuanu a hašiš 144 pacientov,  v roku 2002 to bolo 182 pacientov a v roku 2004  už 300 pacientov. Celkový počet pacientov, ktorí podstúpili protidrogovú liečbu, bol v roku 2000 vyčíslený na 2324,  v roku 2002 na 2563 a v roku 2004 v počte na 1771. (Štatistické informácie Ústavu zdravotníckych  informácií a štatistiky Ministerstva zdravotníctva SR).
   
B.	Dosiahnuté výsledky
 
Analýza bola uskutočnená na základe zozbierania a porovnania všetkých dostupných materiálnych nákladov. Boli zhromaždené údaje za posledné obdobie, ktoré boli k dispozícii. Hlavným cieľom bolo poskytnúť údaje na rozumné, nákladovo – výnosové analýzy, ktoré pomôžu tvorcom protidrogovej politiky určiť jej priority na vykonanie toho, čo je pre  celú spoločnosť najlepšie. V stručnosti, cieľom bolo dosiahnuť takú presnosť, aby to spĺňalo praktický účel. A tým je napomôcť tvorbe protidrogových zásad pri určení výšky finančných prostriedkov vynaložených na každú aktivitu a stanoviť hlavné oblasti, do ktorých by mali finančné toky smerovať tak, aby sa z pohľadu zdrojov i aktivít zabezpečilo ich optimálne nákladové využitie. 

Objem verejných a súkromných výdavkov a ich použitie bolo možné sledovať prostredníctvom štruktúr, ktoré ich rozdeľujú. Tento spôsob však sťažuje celkový pohľad  na jednotlivé činnosti, ako  je napríklad protidrogová liečba, pretože napr. Zbor väzenskej a justičnej stráže Ministerstva spravodlivosti SR je zainteresovaný v poskytovaní liečby takisto ako hlavní dodávatelia týchto služieb - centrá pre liečbu drogových závislostí a psychiatrické liečebne  v pôsobnosti  Ministerstva zdravotníctva SR. Ak by sme resocializáciu a reintegráciu pokladali za súčasť liečby, potom by bolo tiež zainteresované Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR i niekoľko mimovládnych organizácií. Podobne je to aj v oblasti protidrogového vzdelávania, kde hrá hlavnú úlohu v protidrogových vzdelávacích aktivitách Ministerstvo školstva SR. Svoje minoritné zastúpenie v tejto oblasti majú tiež Ministerstvo zdravotníctva SR , Ministerstvo kultúry SR a Ministerstvo vnútra SR. Štúdia jasne indikuje oblasti, v ktorých údaje chýbajú. Bude viac politickým ako administratívnym rozhodnutím určiť, ktoré údaje sa majú zhromažďovať. Čo je však zreteľne potrebné, je lepšia koordinácia. Len niekoľko ministerstiev má prehľad o tom, koľko minulo na prevenciu, liečbu, rehabilitáciu alebo zníženie užívania nelegálnych drog.

Okrem Policajného zboru, ktorý patrí priamo do pôsobnosti Ministerstva vnútra SR, existujú ďalšie dve policajné zložky. Jednou je Železničná polícia pôsobiaca pod Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a druhou je Vojenská polícia, patriaca pod Ministerstvom obrany SR. Dôležitými partnermi sú tiež mestské a obecné polície, ktorých celkový počet je 150 a pôsobí v nich 2194 príslušníkov. Na analýzu distribúcie výdavkov v rámci rôznych oblastí sa preto musela zobrať do úvahy sektorová analýza, pretože niektoré z výdavkov, napr. režijné náklady, sú pokryté priamo príslušným ministerstvom, zatiaľ čo financie na realizáciu konkrétnych aktivít môžu pochádzať z Protidrogového fondu alebo z výnosov lotérií, prerozdeľovaných Ministerstvom financií SR. Preto bolo potrebné  vystríhať sa tomu, aby sa jednotlivé výdavky nepočítali a nebrali do úvahy dvakrát.  Dôležitými partnermi sú taktiež zdravotné poisťovne a Sociálna poisťovňa, do ktorých každý  zamestnávateľ, zamestnanec a súkromne pôsobiaca osoba povinne pravidelne odvádza príspevky. 

Národný program boja proti drogám na roky 2004 až 2008 v časti o financovaní boja proti drogám dosť všeobecne požaduje, aby sa na boj proti drogám  použilo 3% až 5% príjmov štátu  zo spotrebnej dane z predaja alkoholu, piva, vína a tabaku. Tiež sa navrhuje použitie príjmov získaných z predaného a skonfiškovaného majetku pochádzajúceho z drogovej trestnej činnosti spojenej s distribúciou a produkciou drog. 

Najvyšší výdavok dosiahlo Ministerstvo financií SR v celkovom objeme  121 068 572,-Sk, pod ktorého pôsobnosť patrí Colné riaditeľstvo. Druhý najvyšší výdavok dosiahlo   Ministerstvo vnútra SR  vo výške  90 625 103,- Sk. Tretím najvyšším výdavkom sú náklady Zboru väzenskej a justičnej stráže Ministerstva spravodlivosti SR v objeme 86 560 923,- Sk, ktoré tvoria výdavky na obvinených a odsúdených v dôsledku drogovej závislosti. Keď k tomuto výdavku pripočítame náklady Ministerstva obrany SR vo výške 6 063 160,- Sk Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (Železničná polícia 1 337 887,- Sk), potom celková výška výdavkov vynaložených na represívny, kontrolný a legislatívno-súdny systém v oblasti znižovania ponuky drog  predstavuje sumu  305 655 645,-Sk. 

Prostriedky vynaložené ministerstvami zdravotníctva, školstva, kultúry a práce, sociálnych vecí a rodiny boli spolu  185 571 010,- Sk i napriek skutočnosti, že výška finančných prostriedkov neobsahuje všetky výdavky inštitúcií rezortu MPSVaR SR na zabezpečenie úloh vyplývajúcich priamo z ich pôsobnosti. Keď k tejto sume  pridáme  prostriedky Protidrogového fondu (prostriedky Protidrogového fondu boli v podstatnej miere využité na prevenciu, liečbu a resocializáciu) , lotérií a Nadácie otvorenej spoločnosti – Open Society Foundation, celková čiastka nákladov  na znižovanie dopytu po drogách predstavuje  246 760 674,- Sk. 

Na základe trestnej činnosti spáchanej užívateľmi drog s cieľom získania prostriedkov na drogy boli náklady vyčíslené  v rozpätí minimálne medzi  2 441 420,800,- Sk až  4 577 664 000,- Sk ročne.  

Koľko užívatelia na drogy míňajú, môžeme vypočítať z ceny drog na ulici a počtu užívateľov drog. Závislí užívatelia, predovšetkým heroínu ( cca 3200 osôb), minú ročne  na získanie drog minimálne 1 220 710 400,- Sk až 2 288 832 000,-Sk  ( 31 461 608.- až 58 990 515.- EUR). K uvedenej sume môžeme pripočítať výdavky ďalších pravidelných a rekreačných užívateľov drog, potom výdavky narastú na sumu  medzi 3 606 710 400,- Sk až    4 674 832 000,- Sk  (92 956 454.- EUR až 120 485 361.- EUR), čo je zaokrúhlene suma  medzi  3 600 mil. Sk až 4 700 mil. Sk ročne. Tieto čísla zodpovedajú  0,43 %, resp. 0,56 % z HDP v roku 2004.

Teda výdavky, ktoré vynakladajú užívatelia drog na drogy, výrazne predstihujú tie, ktoré sa spájajú s pokusmi ukončiť závislosť. Objem drogovej trestnej činnosti predstavuje  náklad, ktorý znáša celá spoločnosť. Mnoho nákladov, ktoré sú spojené s vysokou kriminalitou ako napr. náklady, priamo sa týkajúce obetí zločinu alebo obava z kriminality, ktorá sa v spoločnosti generuje, nemajú číselné vyjadrenie, ale aj tak sú skutočné. 

Verejné výdavky boja proti drogám v Slovenskej republike  v roku 2004 boli  v sume       565 343 154,- Sk (14 570 700 EUR) , čo predstavuje 0,068 %  z  HDP  (HDP SR v roku 2004 bol v  objeme  826,5 miliárd Sk  t.j. 29 294 mil. EUR). Podľa štúdie „Sociálne a ekonomické náklady spojené so zneužívaním  nelegálnych drog v Slovenskej republike“, financovanej  Európskou komisiou, to predstavuje  priemerný výdavok na osobu  103,-Sk (2,6 EUR).

II.  NÁVRH ZÁSAD FINANCOVANIA PROTIDROGOVEJ POLITIKY
     
Návrh zásad protidrogovej politiky štátu pre nasledujúce obdobie v súlade so stratégiou EÚ a NPBPD si kladie za cieľ postupne vytvoriť jednotný a koordinovaný systém financovania protidrogovej politiky na centrálnej, regionálnej a miestnej úrovni s dôrazom na definovanie štandardov kvality, efektivitu realizovaných opatrení, poskytovaných služieb a činností. 

K navrhovaným zásadám a opatreniam, ktoré sa s týmto cieľom vytvárajú možno zaradiť:
 
A.	Presné vymedzenie vecnej pôsobnosti príslušných rezortov v oblasti protidrogovej politiky pre nasledujúce obdobie v súlade so zámermi a cieľmi protidrogovej politiky (Národný program boja proti drogám).
Proces decentralizácie výrazným spôsobom ovplyvnil podiel príslušných rezortov na plnení úloh vyplývajúcich z Národného programu boja proti drogám. Preto je nutné opätovne definovať postavenie a rolu vecne príslušných rezortov, definovať ich realizačné a finančné nástroje a potreby. Následne v rámci prehodnotenia a stanovenia rezortných priorít v oblasti protidrogovej politiky a príslušných pôsobností vytvárať podmienky pre tvorbu rezortných rozpočtov zohľadňujúcich oblasť štandardného protidrogového pôsobenia. Návrhy rozpočtov schváli vláda SR a Národná rada SR. Výbor ministrov pre drogovú problematiku a kontrolu drog bude (v súlade s jeho štatútom) s vecne príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy pri zostavovaní týchto návrhov rozpočtových kapitol spolupracovať.

B. V súlade s daným právnym stavom definovať podiel a participáciu orgánov samosprávy na plnení úloh Národného programu boja proti drogám.
Prechodom časti kompetencií z orgánov štátnej správy na orgány samosprávy sa vytvorili predpoklady pre jej participáciu na tvorbe a plnení zámerov protidrogovej politiky na miestnej a regionálnej úrovni v súlade so stavom a vývojom drogovej scény. V tomto procese bude potrebné definovať tiež podiel a pomoc štátu  na riešení vzniknutých problémov v súlade s jeho záujmami a potrebami.
 
C. Vytvorenie medzirezortného programu v programovom rozpočtovaní   štátneho rozpočtu s názvom „Protidrogová politika“.
Vytvorením samostatného medzirezortného programu v rámci tvorby štátneho rozpočtu s gestorstvom Úradu vlády Slovenskej republiky (v súlade s Metodickým pokynom MF SR na usmernenie programového rozpočtovania uverejneného vo finančnom spravodajcovi MF SR č. 4/2004) sa spriehľadní spôsob plánovania, použitia a kontroly čerpania pridelených finančných prostriedkov v oblasti protidrogovej politiky vecne príslušnými kapitolami. Taktiež sa prostredníctvom príslušného medzirezortného programu vytvoria predpoklady pre možné vyčlenenie finančných prostriedkov, určených na podporu plnenia stanovených priorít protidrogovej politiky územnými orgánmi samosprávy a mimovládnymi organizáciami či už prostredníctvom príslušného podprogramu alebo v rámci rozpočtovej kapitoly Úradu vlády Slovenskej republiky. Vytvorený medzirezortný program by taktiež dával prehľad o zámeroch a cieľoch príslušných rezortov (kapitol) v oblasti protidrogovej politiky a napomáhal by zabezpečovať záujmy a potreby štátu na miestnej úrovni a regionálnej úrovni. Čerpanie prostriedkov by bolo koordinované a v súlade s existujúcou právnou úpravou. 

D. Vytvorenie centrálnej databázy subjektov podporovaných zo štátnych alebo verejných prostriedkov realizujúcich činnosť v súlade so zámermi a potrebami protidrogovej politiky.
Vytvorením príslušnej databázy by sa vytvorili predpoklady pre stanovenie objemu potrebných finančných prostriedkov a spriehľadnenie ich čerpania. Umožní sa tým kontrola účelnosti vynakladania týchto prostriedkov a zníži sa pravdepodobnosť duplicitného financovania. Centrálna databáza by bola zriadená na Generálnom sekretariáte Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog a slúžila by  predovšetkým ako: 

a)  koordinačný nástroj pre efektívne využívanie vyčlenených finančných prostriedkov,
b) zdroj informácií pre efektívne plánovanie a organizáciu siete poskytovaných služieb v oblasti znižovania dopytu a ponuky, 
c)  zdroj údajov potrebných k uskutočňovaniu potrebných analýz financovania protidrogovej politiky a stanoveniu potrieb.
V uvedenej centrálnej databáze organizácií by sa zhromažďovali údaje o subjektoch vykonávajúcich činnosť prostredníctvom finančných prostriedkoch štátneho rozpočtu s cieľom o. i. zamedzenia duplicitného financovania týchto subjektov.

E. Skvalitnenie koordinácie a kooperácie v oblasti poskytovania dotácií pri zabezpečení plnenia cieľov a zámerov protidrogovej politiky vecne príslušnými rezortmi.
Skvalitnenie koordinácie a kooperácie v systéme poskytovania dotácií umožní skvalitniť plánovanie finančných prostriedkov, účelnosť ich  prerozdeľovania a kontroly na úrovni príslušných ústredných orgánov štátnej správy. Výrazným spôsobom sa ovplyvní úroveň kooperácie a spolupráce s orgánmi územnej samosprávy pri plnení úloh v príslušnej oblasti. Navrhnúť opatrenia na zjednotenie postupov v protidrogovej politike ústredných orgánov štátnej správy a samosprávy (VÚC) v oblasti určovania priorít na národnej a regionálnej úrovni a ich zabezpečenie finančnými prostriedkami. 
F. Tvorba a aplikácia akreditačného systému na úrovni vecnej pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy v oblasti protidrogovej politiky štátu. 
Východiskom k tejto zásade je zmapovať súčasné podmienky (včítane akreditácie povolení a pod.) za akých môžu subjekty v jednotlivých oblastiach pôsobiť. Tým sa vytvoria predpoklady pre podporu kvalitných protidrogových programov a účelnejšie využívanie pridelených finančných prostriedkov. Stane sa nástrojom garancie kvality poskytovaných služieb spĺňajúcich požadované odborné a organizačné kritériá pre poskytovanie konkrétnej akreditovanej služby. V prípade preukázaných závažných nedostatkov alebo porušení podmienok pri poskytovaných službách bude akreditácia zrušená. Overovanie kvality by malo vychádzať z príslušných právnych predpisov a kritérií akreditačných komisií, ktoré budú zriaďované príslušným ministerstvom pre danú oblasť protidrogového pôsobenia, napr. pre oblasť prevencie (MŠ SR, MK SR), oblasť liečebnej starostlivosti (MZ SR), oblasť resocializačnej starostlivosti  (MPSVaR SR), oblasť regionálne politiky MV SR a pod. Výbor ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog sa bude prostredníctvom Generálneho sekretariátu Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog a v spolupráci s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy podieľať na vypracovaní akreditačného systému. 
 
G. Posilnenie tvorby účinných kontrolných nástrojov na centrálnej (vecne   príslušné rezorty) a miestnej úrovni 
Vytvorením systému kontrolných nástrojov sa vytvoria podmienky pre efektívnejšie zhodnocovanie pridelených a použitých finančných prostriedkov potrebných pre plnenie úloh vyplývajúcich z cieľov a zámerov protidrogovej stratégie spoločnosti. Vecne príslušné rezorty vypracujú metodiku a manuál pre hodnotenie kvality a efektívnosti poskytovaných služieb v príslušných oblastiach protidrogového pôsobenia. Pridelené finančné prostriedky tak budú podliehať vecnej a ekonomickej kontrole príslušného rezortu. Ten ako poskytovateľ finančnej dotácie bude povinný preverovať správnosť použitia poskytnutej dotácie. Významnú úlohu bude plniť tiež krajský koordinátor (KÚ), ktorý bude musieť mať v súlade so svojím pôsobením prehľad o regionálnych aktivitách financovaných zo štátneho rozpočtu a rozpočtu samosprávy pri zohľadnení pôsobnosti zúčastnených subjektov.

Záver

Schválená stratégia a ciele protidrogovej stratégie spoločnosti nie je samoúčelná. Je zameraná na merateľné zníženie problému drog v našej spoločnosti, obmedzenie ich šírenia medzi obyvateľstvom, zníženie rozsahu sociálnych škôd a úrovne poškodzovania zdravia z dôvodu ich užívania a zabránenie obchodovaniu s drogami. Ak sa zámery stratégie nedosiahnu, musíme dospieť k záveru, že vytvorené a použité nástroje neboli efektívne.

 Rozpracovanie a realizácia uvedených zásad by výrazne ovplyvnila tvorbu cieľovo-programového prístupu financovania protidrogovej politiky spoločnosti. Tým by prispela ku koordinácii a vzájomnej spolupráci v tejto oblasti, zabezpečila by transparentnosť v poskytovaní verejných prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Podieľala by sa na vytvorení konkurenčného prostredia pre všetky organizačné formy, pôsobiace v oblasti realizácie úloh boja proti drogám a uchádzajúce sa o finančnú podporu. 
V konečnom dôsledku by sa výrazným spôsobom podieľali na skvalitnení plnenia stanovených úloh. Navrhované zásady a ich podiel na upevnení koordinácie a spolupráce umožňujú podieľať sa na dosiahnutí stanoveného cieľa.
Navrhované zásady financovania protidrogovej politiky pre nasledujúce obdobie v súlade so stratégiou EÚ a Národným programom boja proti drogám predpokladajú ich postupné rozpracovanie, následné schválenie a praktickú aplikáciu.