S p r á v a
o realizácii  opatrení  Programu  protipovodňovej  ochrany  SR  do roku  2010 a o ich aktualizácii z hľadiska priorít a s ohľadom na ochranu hlavného mesta SR Bratislavy

Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 31/2000 zo dňa 19. januára 2000 schválila správu o navrhovaných systémových opatreniach na ochranu pred povodňami a spôsobe financovania následkov spôsobených povodňami – „Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010“ a realizáciu v ňom navrhovaných krátkodobých, strednodobých a dlhodobých opatrení, vrátane nevyhnutných finančných prostriedkov na ich realizáciu podľa prílohy uznesenia vlády. Zároveň schválila odporúčania vlády na ochranu pred povodňami uvedené v prílohe predloženého materiálu.
Uznesením vlády SR č. 990 zo 17. októbra 2001 k správe o systémových opatreniach vlády SR na ochranu územia Slovenskej republiky pred povodňami uložila ministrom pôdohospodárstva, vnútra a životného prostredia aktualizovať časový harmonogram Programu protipovodňovej ochrany územia SR do roku 2010 (ďalej len „Program“) a ministerke financií zohľadniť pri zostavovaní štátnych rozpočtov v jednotlivých rokoch potrebu finančných prostriedkov na realizáciu Programu.
Potreba finančných prostriedkov na obdobie do roku 2010 bola upresnená na              17 636 990 tis. Sk, z toho na realizáciu vedecko-technických projektov 223 790 tis. Sk. Najväčší podiel nákladov na realizáciu technicko-preventívnych protipovodňových opatrení pripadá na Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. Banská Štiavnica. Je to 14 596 000 tis. Sk do roku 2010.   
Prostriedky na realizáciu navrhovaných opatrení podľa prílohy uznesenia sa majú uplatňovať v rozpočtoch na jednotlivé roky. Rok 2000 sa mal riešiť osobitnou formou.
Napriek tomu, že boli uplatňované zdroje na ich realizáciu neboli v potrebnom objeme vyčlenené. V priebežných hodnoteniach plnenia Programu bolo konštatované, že Program nie je zdrojovo zabezpečený a pri súčasnom stave a predpokladanom vývoji zdrojov, z ktorých je v súčasnosti financovaný, nie sú vytvorené predpoklady jeho čiastkových plnení ani jeho plnenia ako celku.
Priebežným hodnotením systémových opatrení vlády Slovenskej republiky na ochranu územia Slovenskej republiky pred povodňami sa zaoberala aj Národná rada Slovenskej republiky, ktoré k problematike prijala uznesenie č. 1814 zo dňa 18. decembra 2001 ktorým odporúča vláde SR vyčleniť zo štátneho rozpočtu zodpovedajúci objem finančných prostriedkov. 
Po povodniach v júli a auguste 2002 prijala vláda SR uznesenie č. 989 zo dňa             4. septembra 2002, v ktorom okrem iného uložila predložiť na rokovanie vlády správu o realizácii Programu aktualizovanú z hľadiska priorít s ohľadom na ochranu hlavného mesta SR Bratislavy a skúsenosti z priebehu tohtoročných povodní a odstraňovania ich následkov.

1. Technicko-preventívne opatrenia
Pre Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. Banská Štiavnica (ďalej len „SVP š.p.“), vyplýva z prílohy č. 1 k uzneseniu vlády, nasledovná potreba finančných prostriedkov na realizáciu Programu:

- v roku 2000	881 mil. Sk
- na roky 2001-2005	      5 556 mil. Sk
- na roky 2006-2010	      8 159 mil. Sk
Celkom na roky 2000-2010	    14 596 mil. Sk

SVP š.p. v rámci svojho investičného programu napĺňa Program viacerými skupinami projektov (pozri prílohu č. 1). Osobitnú skupinu tvoria stavby charakteru opráv a údržieb.
Zo stavieb z investičného programuje zatiaľ najvýznamnejšou skupinou je súbor stavieb: Projekt „Povodne na území Slovenska v rokoch 1997-1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia“, ktorý je z prevažnej časti financovaný z pôžičky poskytnutej Rozvojovou bankou Rady Európy (do 60%) so štátnou zárukou a z časti zo zdrojov SR, ktorými sú štátny rozpočet, vlastné zdroje podniku, štátny vodohospodársky fond a iné zdroje. Projekt je časovo rozložený na roky 1999 - 2004. 
Ďalšie skupiny investičného programu v členení podľa navrhovaných, resp. realizovaných protipovodňových systémov sú finančne zabezpečované len z vlastných zdrojov podniku, resp. individuálne získaných prostriedkov zo štátneho rozpočtu, bývalých štátnych fondov či iných – objemovo nevýznamných – zdrojov. Objem prestavaných prostriedkov z týchto zdrojov podľa jednotlivých rokov je:

Rok:	2000	2001	2002(predpoklad)	Spolu v mil. Sk	
Realizovaný objem:	66,5	105,9	306,9	479,3	

Stavby opráv a údržby:
Opravy a údržby zamerané na odstraňovanie následkov povodní boli v rokoch 2000 a 2001 a 2002 financované z vlastných zdrojov podniku nasledovne:
Rok:	2000	2001	2002(plán)	Spolu v mil. Sk	
Realizovaný objem:	49,65	61,15	26,83	137,63	

a celkovo sa predpokladá, že na opravy a údržby budú vynaložené  prostriedky za uvedené obdobie  v hodnote 203,47 mil. Sk.
V rámci projektu „Povodne na území Slovenska v rokoch 1997-1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia“ sa za obdobie rokov 1999 až 2001 zabezpečovala príprava a realizovali stavebné práce na 63 stavbách. Stavebne do konca roku 2001 bolo ukončených 11 stavieb. V roku 2001 sa zabezpečovala príprava a realizovali stavebné práce na 60 stavbách. V roku 2002 do októbra sa z aktualizovaného počtu stavieb (70) zaradených do Projektu  stavebne ukončilo 20, rozostavaných je 20, novozačínaných v roku 2002 je 13 a 17 sa pripravuje.
 
Finančné prostriedky na rok 2002 na realizáciu prípravných a stavebných prác v rámci projektu boli plánované v objemoch a z nasledovných zdrojov:

•	z Rozvojovej banky Rady Európy (CEB) 3. splátka úveru	305 100 tis. Sk
a zostatok z roku 2001 2. splátka úveru	240 458 tis. Sk
•	zo Štátneho rozpočtu SR	198 000 tis. Sk
•	z vlastných zdrojov	  28 000 tis. Sk
Spolu		771 558 tis. Sk

Predpokladané čerpanie v roku 2002 je:
•	z Rozvojovej banky Rady Európy (CEB)	302 122 tis. Sk
•	zo Štátneho rozpočtu SR spolu	198 000  tis. Sk
•	z vlastných zdrojov	       827 tis. Sk
Spolu	500 937 tis. Sk

Na projekte „Povodne na území Slovenska v rokoch 1997-1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia“ bolo od 1. januára 1999 do 31. októbra 2002 celkom preinvestovaných 1 085 333 tis. Sk.	
Plánovaný rozsah prác na realizáciu projektu do roku 2002 je limitovaný finančnými zdrojmi. Reálne toky finančných zdrojov neboli podobne ako v priebehu celého Projektu rovnomerne zabezpečené počas roka, ale sa sústredili do druhého polroku, resp. do štvrtého štvrťroku, kedy sú už podmienky na realizáciu stavebných prác menej vhodné. O finančné zdroje z Rozvojovej banky Rady Európy (CEB) druhú tranžu v sume 8 050 tis. EUR mohol SVP š.p. požiadať až po vyčerpaní prostriedkov prvej tranže. Prostriedky prvej tranže boli vyčerpané k 30. máju 2001. Po spracovaní žiadosti na druhú tranžu a rôznych administratívnych prieťahoch na jej potvrdenie bola požadovanú sumu 8 050 tis. EUR  uvoľnená až 21.9.2001 – po stavebnej sezóne. Finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu SR v sume 134 256 tis. Sk organizácia obdržala až 5. novembra 2001. Prakticky v prvom polroku organizácia Projekt financovala so svojich prostriedkov a nedočerpanými prostriedkami z prvej tranže CEB z roku 2000. (Reálne finančné prostriedky podniku boli však limitované neuhradenými faktúrami odberateľov vody, úhradami za využitie hydroenergetického potenciálu a celkove značným rozsahom faktúr po lehote splatnosti z predchádzajúcich období.) Takáto situácia s 3. tranžou sa preniesla i do roku 2002 s tým, že do konca októbra  ešte neboli zdroje na SVP, š.p.
Za týchto podmienok prebiehala príprava a realizácia projektu, verejné obstarávanie a uzatváranie zmluvných vzťahov so zhotoviteľmi stavieb. Na plné rozvinutie stavebných prác vplývali aj niektoré obmedzujúce podmienky úradov v rámci územného a stavebného konania, ale aj časové obmedzenia na riešenie určitých prác v stanovených termínoch (zásahy do sprievodnej vegetácie, vstupy na pozemky a pod.), ale aj predpísané technologické postupy pri rekonštrukciách ochranných hrádzí (práce na tesniacich stenách a hutnení telies hrádzí). Nemalým problémom je aj neriešenie bodových prekážok v tokoch ako sú mostné objekty, čo bude v ďalšej realizácii projektu jeden z problémov. Správcovia mostných objektov nemajú záujem financovať, resp. spolufinancovať prestavby mostných objektov, ktoré spôsobujú miestne povodne. Za týchto podmienok nebolo možné prípravu a stavebné práce zorganizovať a zabezpečovať tak, aby sa mohli všetky plánované zdroje v roku 2001 a 2002 efektívne vyčerpať v plnom rozsahu. Naviac za pretrvávajúceho stavu nezáväzného a opozdeného prísunu finančných zdrojov na rok 2002. Aj pre rok 2003 je nutné vytvoriť finančnú rezervu na pokračovanie prác v začiatočných mesiacoch roku, na čo podnik opäť využije zostatok prostriedkov tretej tranže CEB.
Stavebné práce v roku 2003 budú podľa návrhu investičného programu pokračovať na zostávajúcich stavbách, či už rozostavaných alebo novozačínaných, na ktorých príprava bola vykonaná  v predchádzajúcich rokoch. 
Podľa predpokladu na ukončenie prípravy Projektu, realizáciu stavebných prác a rekonštrukciu technológií odvodňovacích čerpacích staníc by mali byť k dispozícii v roku 2003 nasledovné objemy finančných prostriedkov podľa zdrojov:

•	z Rozvojovej banky Rady Európy (CEB) zo 4. splátky úveru	241 000 tis. Sk
   a predpokladaný zostatok z roku 2002 z 3. splátky úveru	243 446 tis. Sk
•	zo Štátneho rozpočtu SR	177 000 tis. Sk
•	z vlastných zdrojov	  61 902 tis. Sk
Spolu na Projekt	723 348 tis. Sk 
Z ktorých sa predpokladá vyčerpať                                       	 618 000 tis. Sk

 Finančné prostriedky tretej tranže Rozvojovej banky Rady Európy budú dočerpané v polroku 2003. Štvrtú tranžu od Rozvojovej banky Rady Európy je predpoklad realizovať v treťom štvrťroku, tak aby bolo priebežne zabezpečené financovanie Projektu počas celého roka s dôrazom na obdobie V. až X. mesiaca, kedy sú najvhodnejšie klimatické podmienky na úspešné rozvinutie stavebných prác s ohľadom na technologické postupy spojené so zemnými prácami na rekonštrukciách a výstavbe ochranných hrádzí. Bolo by žiadúce, aby finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu boli poukazované priebežne počas celého roka, aby nedochádzalo k problémom z roku 2000, 2001 a 2002. 
Celkove na Program protipovodňovej ochrany do roku 2010 boli v rokoch 2000 - 2001 realizované práce a služby v hodnote 963 197 tis. Sk, z toho investície za 804 637 tis. Sk.
Z časového hľadiska je v porovnaní s pôvodným Programom za roky 2000 až 2002  plán 2 937 mil. Sk (881 +966 +1090) a predpokladaným plnením 1 612,393 mil. Sk         deficit 1 324,607 mil. Sk. 
	Na rok 2003 by podľa predpokladov, vychádzajúcich z čiastky 5 556 mil. Sk uvažovanej v Programe na roky 2001 až 2005, bolo nutné mať zdroje vo výške 1100 mil. Sk, z ktorých je podľa súčasného stavu informácií zabezpečené približne 761 mil. Sk, z čoho je 
•	z Rozvojovej banky Rady Európy (CEB) IV. tranža	241 000 tis. Sk
      a zostatok z roku 2002	243 446 tis. Sk
•	zo Štátneho rozpočtu SR	177 000 tis. Sk
•	z vlastných zdrojov	100 000 tis. Sk
Spolu	761 446 tis. Sk
a z časového hľadiska dôjde tak k prehĺbeniu deficitu o ďalších cca 339 mil. Sk.
Mimo uvedeného aktuálneho problému (ťažiskovo riešeného pôžičkou z CEB do roku 2004) s finančným zabezpečením zdrojov na naplnenie Programu je omnoho vážnejšia situácia zo zabezpečením jeho financovania po roku 2004.
Vychádzajúc z ekonomických prognóz nebude štátny rozpočet ani v ďalších rokoch schopný pokryť celkovú finančnú požiadavku na naplnenie Programu.
Z uvedeného vyplýva, že pokiaľ chce SR naplniť „Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010“ a tým zásadne zlepšiť stav protipovodňovej ochrany Slovenska so všetkými súvislosťami (ochrana životov, zdravia obyvateľov, ochrana obrovských hmotných kultúrnych a prírodných hodnôt, zvýšenie zamestnanosti ako dôsledku rastu investícií) musí vyvinúť všetky aktivity k výhodnému získaniu zahraničného kapitálu.
Podľa súčasného stavu jednaní a vyplývajúcich prognóz sa javia „relatívne reálnymi“ nasledujúce zahraničné zdroje:
1)	Fondy Európskej komisie (ISPA, Kohézny fond, štrukturálne fondy)
2)	Humanitárna pomoc
3)	Ďalšia pôžička z Rozvojovej banky Rady Európy
Po povodniach v júli a auguste 2002, ktoré výrazne postihli Nemecko, Rakúsko a Česko a čiastočne aj Slovensko otvorila Európska komisia určitú možnosť financovania preventívnych protipovodňových opatrení z jej zdrojov.
Následne, berúc do úvahy fakt, že Slovenská republika bola blízko katastrofickej povodni, DG Regioval Policy oznámila v reakcii na list predsedu vlády M. Dzurindu komisárovi Verheugenovi svoju pripravenosť financovať preventívne opatrenia na zabránenie povodní v budúcnosti. Technická pomoc na prípravu projektov môže byť financovaná z ISPA ešte v roku 2002 s tým, že vzhľadom na čas, ktorý je potrebný na prípravu projektov, je možné očakávať, že samotné projekty budú financované až zo štrukturálnych a Kohézneho  fondu.
Reakciou SR na túto ponuku bola zaslaná žiadosť o financovanie z ISPA pre projekt: Odborná pomoc pre prípravu prioritných protipovodňových opatrení v Slovenskej republike. Z rozsiahlych technicko-ekonomických analýz boli na túto pomoc vybrané ako najaktuálnejšie projekty:
 Ochrana intravilánu Bratislavy: 	        celkový rozpočtový náklad         842,4 mil. Sk
 Ochrana intravilánu Banskej Bystrice:	       celkový rozpočtový náklad      2 569,3 mil. Sk
 Rekonštrukcia úpravy Torysy v Prešove:   celkový rozpočtový náklad           74,9 mil. Sk
Spolu:	     3 486,6 mil. Sk

Vychádzajúc z obrovských ľudských i materiálnych škôd spôsobovaných povodňami na celom svete i nepriaznivých dlhodobých klimatologických prognóz upozorňujúcich na už nastúpený fenomén globálnych klimatických zmien na Zemi, ktoré sú sprevádzané nadmerným výskytom extrémnych meteorologických javov – povodní a sucha, reakcie EK na posledné povodne v Európe, je možné predpokladať, že budovanie protipovodňovej infraštruktúry sa stane legitímnym titulom na jej financovanie z fondov EK.
Za tohto predpokladu uvažujeme zo zdrojmi z fondov EK ešte na nasledovné projekty:
Ochrana intravilánu Bratislavy III. stavba: 	celkový rozpočtový náklad  1 820,0 mil. Sk
Rekonštrukcia ochrany intravilánu Košíc: 	celkový rozpočtový náklad     196,6 mil. Sk
Globál na rozptýlenú ochranu intravilánov
miest a obcí:	celkový rozpočtový náklad     960,0 mil. Sk
Spolu:	     2 976,6 mil. Sk
Celkom z fondov z EK v rokoch 2003 – 2010: 	     6 463,2 mil. Sk

Mimoriadne prírodné katastrofy v postihnutých štátoch sú spravidla sprevádzané nárastom ľudskej spolupatričnosti s postihnutými, ktorá sa prejavuje mimo iných foriem, najčastejšie formou humanitárnej pomoci.
Takúto humanitárnu pomoc po povodniach v roku 2002 ponúkla Slovensku Švajčiarska vláda vo výške 3,0 mil. CHF, t. j. cca 86,0 mil. Sk.
Ponúknutá pomoc je v štádiu posudzovania zo strany Švajčiarskych expertov na nimi akceptované lokality:
- Lehota pod Vtáčnikom-výstavba suchého poldra: 	rozpočtový náklad       25,5 mil. Sk
- Brezno, úprava odtokových pomerov v povodí
  Kabátovského potoka:	rozpočtový náklad       54,5 mil. Sk
- Ľubietová záchytné objekty plávajúcich predmetov
  na potoku Hutná:	rozpočtový náklad         6,1 mil. Sk
Spolu:	          86,1 mil. Sk

Prvá pôžička z Rozvojovej banky Rady Európy vo výške 1 307 mil. Sk sa stala od roku 2000 rozhodujúcim finančným zdrojom napĺňania Programu. Je rozvrhnutá na časové obdobie 2000 – 2004 a spolu so zdrojmi SR vo výške 40 % celkových rozpočtových nákladov, t. j. 874 mil. Sk zabezpečuje finančné naplnenie programu čiastkou 2 181 mil. Sk.
Pri oficiálnych hodnoteniach priebehu „Projektu: Povodne na území Slovenska v rokoch 1997 – 1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia“ zo strany zástupcov Rozvojovej banky Rady Európy v Paríži (CEB) je vyslovovaná spokojnosť banky s priebehom Projektu i jeho zmysluplnosťou a zároveň bola naznačená možnosť otvorenia ďalšej pôžičky z ich inštitúcie na výstavbu protipovodňovej infraštruktúry Slovenska po roku 2004.
Po povodniach v auguste 2002 Rozvojová banka Rady Európy oficiálne vyslovila zármutok a solidaritu nad nešťastím spôsobeným povodňami a ponúkla možnosť poskytnutia pomoci pri rekonštrukčnom úsilí vlády SR a obyvateľov krajiny.
Vychádzajúc z uvedeného doporučujeme uvažovať pri napĺňaní Programu s 2. pôžičkou z Rozvojovej banky Rady Európy na roky 2005 – 2009 vo výške cca 
1 500 mil. Sk.

Rekapitulácia možných zahraničných zdrojov na naplnenie Programu:

Zdroj	Celkové rozpočtové
náklady v mil. Sk	z toho podiel cudzích zdrojov	Podiel zdrojov SR	
Fondy EK
Humanitná pomoc
2. pôžička CEB	6 432,2
86,1
2 500,0 	75%           4 824,15
100%                86,10
60%              500,00   	25%           1 608,05

40%           1 000,00	
Spolu	9 018,3	6 410,25	2 608,05	

V rámci aktualizácie Programu sa vychádzalo z poznatkov z povodní v roku 2002, z materiálu vypracovaného SVP, š. p. „Prieskum o tokoch v intravilánoch miest a obcí Slovenskej republiky z hľadiska protipovodňovej ochrany“, „Rozvojového programu investícií SVP š.p na roky 2002 – 2007“ a pritom v prvom variante (Príloha č. 2) sa uvažuje s budovaním VD Slatinka a zaradené sú všetky predpokladané opatrenia s dôrazom na ochranu Bratislavy, Banskej Bystrice a Prešova ako aj riešenia v jednotlivých lokalitách povodí podľa skupín bez zahrnutia zdrojov na skupinu č. 12 - Obnova dopravných prostriedkov a strojov na zabezpečovacie práce. Pritom celkové náklady na realizáciu          1. variantu narástli na 18 415,018 mil. Sk. 
V druhom variante (Príloha č. 3) nie je zaradené VD Slatinka pri ponechaní ostatných opatrení a celkové náklady na realizáciu prekročili pôvodné náklady uvedené v Programe a predstavujú 14 815,018 mil. Sk.  
Povodne v roku 2002, a najmä povodeň na Dunaji v auguste, poukázali aj na potrebu vybudovania oddelenia ochrany pred povodňami a povodňového dispečingu Ústrednej povodňovej komisie v rozsahu v akom bol navrhovaný v Programe protipovodňovej ochrany do roku 2010. Súčasný stav je taký, že dispečing nie je vybavený ani technicky ani personálne. Úlohy dispečingu pre Technický štáb ÚPK a Ústrednú povodňovú komisiu sa často zabezpečujú provizórne, bez potrebnej koordinácie a vedenia a archivovania príslušnej dokumentácie na žiadúcej úrovni. Je to zapríčinené najmä tým, že pre oblasť ochrany pred povodňami a dispečing je len jeden pracovník ministerstva. 

V lesnom hospodárstve mala byť v zmysle uznesenia vlády SR č. 31/2000 z 19. januára 2000 k Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010 každoročne uplatňovaná požiadavka v čiastke 200 mil. Sk na realizáciu nasledovných cieľov vyplývajúcich pre lesné hospodárstvo z programu:
•	riešiť v malých povodiach drobných vodných tokov  protipovodňové opatrenia,
•	odstraňovať škody vzniknuté povodňovými situáciami,
•	zlepšovať štruktúru lesných porastov a využívať tým retenčné schopnosti lesa.
Požiadavky uplatňované pri zostavovaní rozpočtu kapitoly MP SR neboli akceptované a na realizáciu programu neboli dosiaľ pridelené žiadne prostriedky.
Z prostriedkov Štátneho fondu zveľaďovania lesov za roky 2000 a 2001 a z prostriedkov prideľovaných podľa Výnosu MP SR z 11. júna 2002 č. 720/4/2002-100 o poskytovaní dotácií na zveľaďovanie lesného fondu pre rok 2002 boli pridelené nasledovné prostriedky na opravy a údržby vodných stavieb na drobných vodných tokoch:
rok 2000		11,574 mil. Sk
		rok 2001		13,209 mil. Sk
		rok 2002		  6,000	 mil. Sk
		s p o l u		30,783 mil. Sk
	Kapitálové výdavky na rekonštrukciu povodňami poškodených vodných stavieb:
		rok 2000		-
		rok 2001		   9,0 mil. Sk
		rok 2002		 10,5 mil. Sk
		s p o l u		 19,5 mil. Sk

Okrem uvedených prostriedkov boli na základe uznesenia vlády SR č. 1117/2002, bodu B.1.  v  roku 2002 rozpočtovým opatrením pridelené prostriedky v sume 25 mil. Sk na odstránenie škôd spôsobených povodňami v roku 2002 na vodných tokoch v správe organizácií lesného hospodárstva.
Uvedený rozsah finančných prostriedkov bol takmer na 100 % použitý na odstraňovanie následkov škôd vzniknutých z povodní roku 2002 a z predchádzajúcich rokov.
		Možnosti získania  ponúkanej zahraničnej pomoci z rôznych zdrojov sú pre správcov drobných vodných tokov málo pravdepodobné. Získanie pôžičky na vykonávanie činností súvisiacich so správou vodných tokov v zmysle zákona č. 184/2002 Z.z., na realizáciu protipovodňových opatrení, odstraňovanie škôd vzniknutých povodňovými situáciami v podmienkach lesného hospodárstva nie je aktuálne, nakoľko tržby za odber povrchových vôd sú priemerne ročne 1,5 mil. Sk a na splácanie pôžičky nie sú vytvorené zdroje.
		Navrhované ciele Programu pre lesné hospodárstvo nie je potrebné meniť. S ohľadom na ekonomickú situáciu štátu navrhujeme uvažovať s prostriedkami v sume 100 mil. Sk ročne v členení na údržbu 50 mil. Sk, rekonštrukciu objektov 30 mil. Sk a nové akcie 20 mil. Sk.
Rozsah povodňových škôd na drobných vodných tokoch v budúcich rokoch je ťažko predvídať. Ich výška však môže podstatne ovplyvniť potrebu reálnych nákladov. Podotýkame však, že protipovodňové opatrenia v podmienkach lesného hospodárstva sa budú realizovať len v obmedzenom rozsahu.

2. Záchranné práce
Z Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010 v oblasti záchranných prác neboli doteraz pre Hasičský a záchranný zbor pridelené zo štátneho rozpočtu žiadne finančné prostriedky na technické a materiálne vybavenie. Vzhľadom na skutočnosť, že takmer polovica hasičských staníc Hasičského a záchranného zboru nemá potrebné vybavenie na výkon záchranných prác za povodní a nehôd na vodnej hladine, je  potrebné záchranné technické a materiálne prostriedky pokiaľ možno v najkratšom čase zabezpečiť. Chýbajú najmä záchranné člny, kalové čerpadlá a osobné ochranné prostriedky. Poznamenáva sa, že od 1.1.2003 sa záchranné brigády Civilnej ochrany stanú súčasťou Hasičského a záchranného zboru a aj pre tieto záchranné brigády bude potrebné zabezpečiť prostriedky na plnenie nových úloh. 
Z uvedeného dôvodu Ministerstvo vnútra SR – Prezídium Hasičského a záchranného zboru, na základe záverov zo spoločnej porady, uskutočnenej v dňoch 14. a 15.11.2002 predkladá v rámci aktualizácie Programu nasledujúce požiadavky na finančné prostriedky:

(tisíc Sk)
Náklady na opatrenia	Roky	Celkom	
	2003	2004-2005	2006-2010		
Technické a materiálne vybavenie Hasičského a záchranného zboru		15 000	15 000	30 000	
Operačná skupina Ministerstva vnútra SR na ochranu pred povodňami		900	600	1 500	

3. Povodňový varovný a  predpovedný systém Slovenskej republiky
Súčasné extrémne povodne v  Európe  a hlavne v strednej Európe, vyúsťujú do stále väčšej zainteresovanosti vedeckej komunity a verejnosti v otázkach, týkajúcich sa spoľahlivosti kvantitatívnych meteorologických predpovedí a predpovedí povodní aj na Slovensku.
Stále zvyšujúca sa potreba štandardných predpovedí povodní postihujúcich väčšie oblasti, rieky s regulovaným odtokom a lokálne povodňové prípady (prívalové povodne) nás nútia neustále zlepšovať preventívnu činnosť. Preto jedným z výstupov Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010 je Povodňový varovný a predpovedný systém Slovenskej republiky (POVAPSYS), ktorý zabezpečí podstatnú inováciu povodňového varovného a predpovedného systému. I napriek tomu, že na Program protipovodňovej ochrany do roku 2010 neboli vyčlenené finančné prostriedky (nesplnenie vládnych uznesení č. 31 z roku 2000, č. 990 z roku 2001 a č.989 z roku 2002), Slovenský hydrometeorologický ústav (SHMÚ) vypracoval vo vlastnej réžii v roku 2001 Projektovú úlohu POVAPSYS a Úvodný projekt POVAPSYS, ktorý bol úspešne medzinárodne oponovaný dňa 28.2.2002.
Časť integrovaného systému POVAPSYS bola zaradená do 5 RP Európskej komisie v rámci projektu „Cross Grid“ v časti „Flooding crisis team support“.
V rámci technickej pomoci Európskej komisie „High Priority Preventive Flood Protection Measures in the Slovak Republic“ bol spracovaný materiál pre poskytnutie technickej pomoci v rámci programu ISPA a tento bol prostredníctvom MŽP SR predložený EK.
Projekt bol diskutovaný v roku 2002 aj na pôde Svetovej meteorologickej organizácie a jej reprezentantmi bola vyjadrená podpora.
Budovanie systému POVAPYS bolo zaradené do Programového vyhlásenia Vlády SR a do návrhu rozpočtu na rok 2003 boli pridelené finančné prostriedky. Vzhľadom k tomu, že na vedecko-technické projekty v rámci Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010 neboli doteraz vyčlenené žiadne finančné prostriedky, doporučujeme prehodnotiť tieto projekty.
Zároveň navrhujeme vyňať z vedecko-technických projektov úlohu „Analýza stanovenia stupňa rizík vzniku povodní a ich následkov v rôznych povodiach“ a zaradiť túto úlohu do projektu POVAPSYS.
Projekt bol medzinárodne publikovaný v Španielsku, Holandsku, Taliansku, USA, Veľkej Británii a v rámci Svetovej meteorologickej organizácie v Ženeve.

4. Riešenie Súboru vedecko-technických projektov
S prihliadnutím na šírku a zložitosť problematiky protipovodňovej ochrany mnohé ochranné opatrenia Programu protipovodňovej ochrany v SR do r.2010 musia byť podporené výskumom. Vzhľadom na rozsah a multidisciplinárny charakter ochranných opatrení  má byť tento podporný výskum realizovaný v rámci  „Súboru vedecko-technických projektov“ (ďalej „Súbor VTP“).
Koncepcia Súboru VTP predstavuje ucelený vzájomne prepojený program protipovodňovej ochrany v oblasti vedecko-technického poznania. Jeho hlavným cieľom  je vypracovanie návrhu strednodobých, ale hlavne dlhodobých opatrení na ochranu  pred  povodňami. 
Navrhnuté opatrenia musia viesť k obnoveniu funkcií, ktoré súvisia so zadržiavaním vody, čím sa zlepší aquatický a terestrický životný priestor všeobecne a osobitne pre nížinný tok. Súčasne sa zlepší celková ekologická situácia a vyrovnajú sa ekologické deficity z predchádzajúcich rokov.
 Z cieľov Súboru VTP vyplýva, že je široko koncipovaný. Štrukturálne je rozdelený tak, aby bolo zabezpečené splnenie jeho rozhodujúcich cieľov. Pozostáva z deväť čiastkových vedecko-technických projektov

Číslo
VTP	Názov  VTP	Nositeľ  VTP	
I.	Hydrologicko-klimatické aspekty povodní	SHMÚ Bratislava	
II.	Zrážkovo-odtokový proces a návrhové veličiny	FZKI SPU Nitra	
III.	Priestorová štruktúra povodí, identifikácia rizikových oblastí a faktorov	PrF UK Bratislava	
IV.	Interakcia povrchových, pôdnych a podzemných vôd pri povodniach	ÚH SAV Bratislava	
V.	Stupne rizika vzniku povodňovej vlny a následky povodní v rámci poľnohospodárskeho  fondu, lesníckeho fondu, vodohospodárskeho fondu a intravilánu	VÚVH  Bratislava	
VI.	Návrh opatrení na minimalizáciu dopadov povodní	FZKI SPU Nitra	
VII.	Povodňová situácia  v tokoch a technické opatrenia	SvF STU Bratislava	
VIII.	Úloha nádrží a priehrad pri ochrane pred povodňami	SvF STU Bratislava	
IX.	Koordinácia vedecko-technických projektov	VÚVH Bratislava	

Osem čiastkových vedecko-technických projektov je zameraných na riešenie úloh smerujúcich k  hlavným cieľom, ktoré sa  riešením predpokladajú dosiahnuť. Deviaty čiastkový vedeckotechnický projekt je na zabezpečenie koordinácie všetkých činností, ktoré súvisia s riešením Súboru VTP. Je postavený tak, aby bol zabezpečený plynulý postup riešenia, vzájomné prepojenie a nadväznosť riešenia jednotlivých čiastkových vedecko-technických projektov. Súčasne zabezpečuje syntézu výsledkov a všetky administratívno-technické otázky súvisiace s plnením úloh Súboru VTP.  
Finančné prostriedky na riešenie Súboru VTP schválené vo výške 223,790 mil Sk mali byť zabezpečené v zmysle prijatého uznesenia vlády SR č. 31/2000 z prostriedkov štátneho rozpočtu. Konkrétne podľa bodu B.7 tohoto uznesenia mal minister školstva zabezpečiť zaradenie Súboru VTP  do úloh rozvoja vedy a techniky postupne do roku 2010, podľa harmonogramu.
 Vzhľadom  na skutočnosť, že uznesenie vlády bolo prijaté v čase, keď bol už návrh štátneho rozpočtu na rok 2000 schválený, financovanie Súboru VTP bolo v roku 2000 zabezpečené vo výške 1,6 mil Sk v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR. Oproti pôvodne plánovaným prostriedkom na rok 2000 vo výške 5,0 mil Sk to bolo o 3,4 mil Sk menej. Uvedené finančné prostriedky umožnili rozbehnúť prípravné práce na riešenie Súboru VTP.
V roku 2000 bola vypracovaná „Správa pre úvodnú oponentúru Súboru vedecko-technických projekov“ (technicko-ekonomická štúdia), ako aj  podkladové správy pre úvodnú oponentúru jednotlivých vedecko-technických projektov. Uvedené materiály boli vypracované v intenciách Ministerstva školstva SR.  
Finančné prostriedky na riešenie Súboru VTP v rokoch 2001 a 2002 neboli už zabezpečené, preto bolo riešenie Súboru VTP pozastavené.
Podľa Programu protipovodňovej ochrany v SR do r. 2010 riešenie Súboru VTP je z časového hľadiska členené k dvom horizontom, a to k roku 2005 a k roku 2010.  
Výsledkom riešenia čiastkových VTP s ukončením riešenia k časovému horizontu 2005  majú byť strednodobé opatrenia, ktoré umožnia realizáciu investičných a neinvestičných aktivít na odstránenie následkov povodní z posledných rokov a súčasne budú riešiť rizikové oblasti. 
Výsledkom riešenia čiastkových VTP s ukončením riešenia k časovému horizontu 2010 majú byť dlhodobé opatrenia, ktorých realizácia je investične náročná a účinok sa prejavuje postupne.
Časové členenie riešenia čiastkových VTP k časovým horizontom 2005 a 2010 umožní kontrolu úspešnosti na ceste k cieľu, t.j. prijať opatrenia na ochranu pred povodňami. 
Vychádzajúc z uvedeného ako aj zo skutočnosti, že oproti pôvodne stanoveným termínom riešenia Súboru VTP došlo k časovému posunu resp. k skráteniu doby  riešenia, je potrebné   Súbor VTP prehodnotiť:
1)	Dobu riešenia čiastkových VTP  s ukončením riešenia k časovému horizontu 2005 je potrebné predĺžiť do roku  2007 (Príloha č. 4) s tým, že výsledky riešenia sa budú odovzdávať realizátorovi už v priebehu riešenia.
2)	Pokiaľ nebudú zabezpečené finančné zdroje pre jednotlivé roky riešenia v plnej výške bude potrebné určiť priority riešenia. V prvom rade je potrebné riešiť tie čiastkové VTP, ktorých výstupy sú rozhodujúce pre realizáciu Opatrení na ochranu územia Slovenskej republiky pred povodňami, ktorú zabezpečuje v rámci Programu protipovodňovej ochrany v SR do r. 2010 SVP, š.p. Banská Štiavnica. 

5. Záver
Povodne v období po prijatí Programu protipovodňovej ochrany SR do roku 2010, t.j. v rokoch 2000-2002, spôsobili na Slovensku už škody vyčíslené na 4,75 mld. Sk. V porovnaní s niektorými susediacimi štátmi, napríklad aj s Českou republikou, sú to škody menšie, avšak spomalenie realizácie Programu môže spôsobiť, že v prípade nezvládnutej povodne bude potrebné realizácia nových nevyhnutných opatrení s ešte väčšími nárokmi na štátny rozpočet.
Z vyhodnotenia realizácie opatrení Programu protipovodňovej ochrany SR do roku 2010 vyplýva, že z jeho aktualizácie nemožno očakávať zníženie nárokov na finančné prostriedky. Naopak, odďaľovanie prijatých opatrení spôsobuje ich zdražovanie. Účelom aktualizácie Programu by nemalo byť ani zbavovanie sa zodpovednosti za neplnenie uložených opatrení alebo za nevytváranie podmienok na ich plnenie. 
 Kvalifikovaným a zodpovedným prístupom ku skúsenostiam z povodní ktoré sa vyskytli v období po prijatí Programu protipovodňovej ochrany SR možno dôjsť k záveru, že navrhované opatrenia sú správne a žiadne z nich nemožno zameniť lacnejším riešením, alebo ho dokonca vynechať. Aktualizácia môže prakticky spočívať len v preskupení opatrení z hľadiska momentálnej naliehavosti, hľadania zdrojov na ich realizáciu a ich doplňovania novými.