Dôvodová  správa

Všeobecná časť

Ochrana života a zdravia návštevníkov najmä vysokohorských oblastí má na terajšom území Slovenska bohatú históriu. Od začiatku 18. storočia navštevujú cestovatelia, výskumníci a vedci najmä Vysoké Tatry. Mohutné horstvá prinášali návštevníkom nielen zážitky z ich prekrásnych zákutí a panorám, ale i zvýšené nebezpečenstvo úrazov, zranení i obetí na životoch. Preto bolo potrebné zaoberať sa problematikou horskej záchrany.

Prelom v histórii horskej ochrany bolo otvorenie košicko-bohumínskej železnice. Znamenalo zvýšenú návštevnosť horských oblastí, urýchlilo výstavbu klimatických osád, turistických stredísk i vysokohorských chát. Iniciátormi turistického ruchu a prírodoochranárskych činností pred 1. svetovou vojnou sa stali turistické spolky, najmä najstarší z nich Uhorský karpatský spolok založený v roku 1873. Medzi viacerými aktivitami si zasluhuje mimoriadnu pozornosť vytvorenie spolu horských vodcov, ktorí plnili aj úlohy záchrancov na horách.

Dôležitým medzníkom v dejinách horskej záchrany bol november 1913, kedy vznikol Uhorský turistický spolok a pri ňom sa zriadil Dobrovoľný záchranný komitét ako samostatná, od spolkovej agendy oddelená zložka. Jej členmi sa stali organizátori a spolupracovníci záchrannej služby, členovia turistických spolkov, horskí vodcovia a chatári. Po vzniku Československej republiky spomenutý komitét zanikol.

V roku 1921 sa zlúčil Tatranský turistický spolok s Klubom českých turistov do Klubu československých turistov, ktorý prevzal riadenie horskej vodcovskej a záchrannej služby.

Čoraz vyššia frekventovanosť na horách a tým stúpajúca úrazovosť vyvolali v roku 1933 potrebu založenia Združenia pre záchrannú službu so sídlom v Starom Smokovci (od roku 1937 Spolok záchrannej služby v Tatrách).

Obdobie po druhej svetovej vojne je charakteristické najmä zvýšeným záujmom návštevníkov o horské oblasti Slovenska, čo si vynútilo organizačne vybudovať záchrannú službu na horách. V roku 1950 bola založená Horská zdravotná záchranná služba ako pomocný orgán Slovenského ústredného výboru Sokola. Snaha o profesionalizáciu horskej ochrany vo Vysokých Tatrách vyústila v roku 1950 do konštituovania Tatranskej horskej služby so sídlom v Starom Smokovci. Jej zakladateľom bol Jednotný národný výbor Vysoké Tatry s pôsobnosťou pre celú tatranskú oblasť.

V súlade so zákonom č. 68/1956 Zb. o organizácii telesnej výchovy vznikla jednotná telovýchovná  organizácia Československý zväz telesnej výchovy (ČSZTV), v ktorej rámci bola zriadená jej zložka Horská služba s vlastným štatútom, zložená z profesionálneho aparátu záchranárov a dobrovoľných členov. Následne však došlo k rozčleneniu Horskej služby na Slovensku na dve organizačné zložky. Vo Vysokých Tatrách ako súčasť Tatranského národného parku sa 1. januára 1957 konštituovala profesionálna Tatranská horská služba, v iných horských oblastiach Slovenska zostala pôsobiť horská služba ako súčasť spoločenskej organizácie ČSZTV. Horská služba na Slovensku bola súčasťou ČSZTV až do jeho zániku. Na základe uznesenia mimoriadneho zjazdu ČSZTV až do jeho zániku. Na základe uznesenia mimoriadneho zjazdu ČSZTV sa Horská služba na Slovensku podľa zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov pretransformovala na samostatné občianske združenie. Tatranská horská služba sa stala súčasťou Štátnych lesov TANAP-u a jej dobrovoľná časť je občianskym združením s pôsobnosťou na území TANAP-u s názvom Dobrovoľný zbor Horskej služby štátnych lesov TANAP-u.

Existujúce horské služby majú v podstate zhodné ciele a úlohy. Z organizačného, metodického, vzdelávacieho, materiálno-technického hľadiska a so zreteľom na integrovaný záchranný systém upravený osobitným zákonom sa javí potreba zriadiť jednotnú profesionálnu horskú službu.

Predložený návrh zákona vychádza z vyššie uvedeného princípu a navrhuje sa ním zriadiť na zabezpečenie záchrannej činnosti v horách horskú službu ako štátnu príspevkovú organizáciu. Okrem zriadenia a postavenia horskej služby návrh zákona upravuje jej územnú pôsobnosť, úlohy a oprávnenia. V záujme zabezpečenia bezpečnosti na horách sa ďalej ustanovujú povinnosti vybraných právnických osôb a fyzických osôb, ktoré pôsobia v horských oblastiach. Vo vzťahu k návštevníkom horských oblastí sa vymedzujú ich povinnosti, ale aj oprávnenia. Odborná spôsobilosť osôb, ktoré majú vykonávať záchrannú činnosť, sa rieši odkazom na predpisy v oblasti telesnej kultúry, ktoré sú v tomto smere postačujúce. Návrh zákona obsahuje aj sankčné ustanovenia vo forme priestupkov a iných správnych deliktov za porušenie povinností ustanovených navrhovaným zákonom. 

Predložený materiál je dopracovaný o pripomienky ministerstva financií. Akceptuje požiadavku tvorby sociálneho fondu vo výške 1 % z objemu vyplatených miezd namiesto pôvodných 1,5 %. Vo vzťahu financovania horských služieb pôsobiacich ako občianske združenia sa doplnili finančné zdroje štátneho rozpočtu o vlastné príjmy, ktoré sú v časti Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť špecifikované. Objem finančných prostriedkov v sume 15 545 tis. Sk bude delimitovaný z rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva do rozpočtovej kapitoly ministerstva vnútra. 

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s inými zákonmi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Vzhľadom na upravovanú problematiku nie je potrebné, aby bol návrh zákona o Horskej záchrannej službe prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky.

Doložka zlučiteľnosti 
právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu:
Vláda Slovenskej republiky

2.	Názov právneho predpisu:
Návrh zákona o Horskej záchrannej službe

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	identifikácia predmetu návrhu právneho predpisu z pohľadu Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky:
•	návrh zákona podľa Európskej dohody o pridružení:
- patrí medzi priority podľa čl. 70 – ochrana zdravia a života ľudí
•	návrh zákona podľa Národného programu pre prijatie acquis:
- nepatrí medzi priority 
•	návrh zákona podľa Partnerstva pre vstup z 1999:
- nepatrí medzi priority 
•	návrh zákona podľa Bielej knihy (Príprava asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie):
- nepatrí medzí priority
•	návrh zákona podľa Screeningu 2001:
- nepatrí medzi priority
•	návrh zákona podľa plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002:
- nie je podľa uznesenia vlády SR č. 1203 z 19. 12. 2001 zahrnutý do schváleného Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002,

                b)  identifikácia záväzkov vyplývajúcich zo schválených negociačných  pozícií v príslušnej kapitole, ktoré sú predmetom návrhu právneho predpisu: 
•	podľa screeningu 2001 nie je  prioritná

4.  Problematika návrhu právneho predpisu:
a) je upravená v práve Európskych spoločenstiev 
V primárnom práve je problematika návrhu zákona upravená 
•	v čl. 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, podpísanej dňa 25.3.1957 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2.10.1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1.5.1999, zverejnená v OJ C 340 z 10.11.1997.
V sekundárnom práve je problematika návrhu zákona upravená 
•	v čl. 6, 70 Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej zo dňa 4.10.1993, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1.2.1995, v znení neskorších predpisov.
 
c) je upravená v práve Európskej únie
V primárnom práve je problematika návrhu zákona upravená 
•	v čl. 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii podpísanej dňa 7.2.1992 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2.10.1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1.5.1999, zverejnenej v OJ C 340 z 10.11.1997.
V sekundárnom práve je problematika návrhu upravená 
•	v čl. 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd v znení protokolu č. 11 a čl. 1 Protokolu k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd v znení protokolu č. 11
•	v čl. 7, 17 Charty základných práv Európskej únie (2000/C 364/01).

Úpravy v rámci Európskych spoločenstiev a Európskej únie vychádzajú z princípov:
•	rešpektovanie súkromného života a domova. Občanovi možno ukladať práva a povinnosti len na základe zákona,
•	právo pokojne užívať svoj majetok. Nikoho nemožno zbaviť jeho majetku s výnimkou verejného záujmu a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon a všeobecné zásady medzinárodného práva.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
a)	úplná 

6.  Gestor:
Gestorstvo nie je možné určiť v zmysle tzv. gestorstva smerníc, ktoré boli schválené uznesením vlády SR č. 962 zo dňa 10. októbra 2001, pretože nejde o transpozíciu konkrétnej smernice.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsob expertnej účasti napr. konzultácie a pod.):
Žiaden expert sa nepodieľal na posudzovaní zlučiteľnosti návrhu s právom ES/EÚ. 

Osobitná časť 

K § 1
	V súlade s legislatívnou praxou sa vymedzuje predmet zákona. 

K § 2
	Horská služba sa navrhuje zriadiť ako špecializovaná záchranná zložka, ktorej hlavnou úlohou je vykonávať záchranné práce v zložitom horskom teréne. 
	Navrhuje sa, aby horská služba bola štátnou príspevkovou organizáciou, ktorá je zriadená priamo zo zákona. Horská služba bude v  súlade s príslušnými ustanoveniami zákona o rozpočtových pravidlách týkajúcich sa príspevkových organizácií financovaná jednak z vlastných príjmov a jednak z príspevku zo štátneho rozpočtu. Vlastné príjmy budú tvoriť najmä náhrady za vykonanie záchranných prác v súlade s § 11 ods. 2 písm. e). 
	Horská služba bude spravovať majetok, ktorý jej bude zverený v súlade so zákonom     Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu. 
	Navrhuje sa aby sídlom horskej služby bol Poprad jednak z dôvodu jeho polohy ako aj z dôvodu popradského letiska. 

K § 3
	Územná pôsobnosť horskej služby sa navrhuje tak, aby činnosť horskej služby bola viazaná na územie, na ktorom si záchranné práce vyžadujú určitú odbornú spôsobilosť a záchranným prácam zodpovedajúce technické vybavenie. Za horské oblasti sa teda navrhujú orografické celky, v ktorých z dôvodu morfologickej náročnosti terénu je potrebná v záujme bezpečnosti a záchrany osôb záchranná služba, ktorá zamestnáva osoby s odbornou spôsobilosťou a je na túto činnosť technicky vybavená.

K § 4
	Ustanovujú sa najdôležitejšie úlohy horskej služby. Prvoradou úlohou horskej služby bude vykonávanie a organizovanie záchrannej činnosti v horských oblastiach. Ďalšie úlohy, ktoré sa vo vzťahu k horským oblastiam vymedzujú  bezprostredne súvisia s touto hlavnou úlohou. 
	Okrem úloh viažucich sa na horskú oblasť bude horská služba plniť aj ďalšie úlohy. Podľa zákona o integrovanom záchrannom systéme je horská služba jednou zo zložiek tohto systému a bude plniť úlohy, ktoré jej zo  zákona o integrovanom záchrannom systéme vyplývajú. Ďalšie dôležité úlohy súvisia so zabezpečovaním odbornej spôsobilosti svojich zamestnancov. Ustanovuje sa tiež spolupráca horskej služby so subjektami, ktoré tiež vykonávajú záchrannú činnosť vrátane medzinárodnej spolupráce. 

K § 5
	Na to, aby horská služba mohla vykonávať svoju pôsobnosť, je nevyhnutné zveriť jej zodpovedajúce oprávnenia. Všetky oprávnenia, ktoré sú uvedené v § 5 sú potrebné na výkon záchrannej činnosti, prípadne súvisia s úlohami, ktoré má v rámci prevencie.
	V odseku 2 sa zakotvuje povinnosť preukázať sa pri výkone služby preukazom horskej služby, tak ako je tomu v obdobných právnych úpravách (napríklad preukazovanie sa za člena stráže prírody podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny). 

K § 6
	Podobne ako v iných právnych úpravách sa zakotvuje zákonné vecné bremeno, ktoré má vlastník, správca alebo užívateľ nehnuteľnosti, ktorá sa nachádza v horskej oblasti. Toto zákonné vecné bremeno zodpovedá úlohám a oprávneniam horskej služby. V súlade s čl. 20 ods. 4 ústavy je štát zastúpený okresným úradom povinný poskytnúť primeranú náhradu za obmedzenie práv k nehnuteľnostiam. 

K § 7
	Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb, ktoré poskytujú ubytovacie služby alebo stravovacie služby súvisia jednak s pomocou v prípadoch, keď je ohrozený život alebo zdravie návštevníkov horských oblastí a jednak s prevenciou, aby k takémuto ohrozeniu nedošlo.  

K § 8
	Z doterajších skúseností sa vyskytla potreba upraviť určité povinnosti prevádzkovateľov lyžiarskych tratí. Podľa platnej právnej úpravy je totiž v súčasnosti upravená iba zodpovednosť prevádzkovateľov zariadení určených na osobnú lanovú dopravu (napríklad prevádzkovateľov vlekov,  horských lanových zariadení) za bezpečnú prepravu návštevníkov na týchto zariadeniach. Nie je však právne upravená problematika súvisiaca s bezpečnosťou návštevníkov priamo na lyžiarskych tratiach. 
	V odseku 2 sa ustanovuje povinnosť prevádzkovateľov zariadení určených na osobnú lanovú dopravu zabezpečiť prednostnú prepravu, ktorá súvisí so záchranárskymi prácami. 

K §  9
	Z hľadiska prevencie sa ustanovuje povinnosť organizátorom podujatí v horských oblastiach nahlasovať ich uskutočnenie horskej službe. Organizátori týchto podujatí by mali  pri náročnejších akciách z hľadiska ochrany života a zdravia, prerokovať s horskou službou bezpečnostné opatrenia, ktoré si podujatie vyžaduje. 

K § 10
	Zakotvuje sa povinnosť prevádzkovateľov rozhlasového a televízneho vysielania umožniť odvysielanie informácií, ktoré súvisia s bezpečnosťou v horských oblastiach. Obdobná povinnosť médií je upravená aj v § 16 ods. 5  zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z.z. o civilnej ochrane obyvateľstva. 

K § 11 
	Oprávnenia návštevníkov horských oblastí súvisia jednak s poskytovaním informácií súvisiacich s bezpečnosťou pohybu v horských oblastiach a jednak s poskytnutím pomoci, keď je ohrozený ich život alebo zdravie. Taktiež sa zakotvuje ich povinnosť zapísať sa do knihy vychádzok a výstupov, ktorú je povinná viesť právnická osoba alebo fyzická osoba poskytujúca ubytovacie služby (§ 7 ods. 2 písm. a)).
	Okrem práv návštevníkov horskej oblasti sa navrhuje zakotviť aj ich povinnosti. Ich zakotvenie je nevyhnutné najmä z dôvodu, aby nedochádzalo k zbytočným ohrozeniam života a zdravia návštevníkov horskej oblasti. Ustanovuje sa tiež povinnosť uhradiť horskej službe skutočné náklady, ktoré súvisia so záchrannými prácami, za podmienok ustanovených zákonom. Ide o náhradu nákladov súvisiacich s vykonaním zásahu, do ktorých sa však nebudú zahŕňať náklady spojené s poskytnutím zdravotnej pomoci, pretože tieto sú hradené v súvislosti so zdravotným poistením. Predpokladá sa, že návštevníci horských oblastí sa budú môcť aj poistiť v komerčných poisťovniach pre prípad takejto udalosti, a potom sa náklady na záchrannú akciu budú hradiť prostredníctvom poisťovne. 

K § 12
	Odborná spôsobilosť osôb vykonávajúcich záchrannú činnosť v horských oblastiach sa rieši odkazom na zákon č. 288/1997 Z.z. o telesnej kultúre a o zmene a doplnení zákona            č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. Tento zákon už v súčasnosti zabezpečuje spôsobilosť osôb vykonávajúcich činnosť horskej služby prostredníctvom zariadení, ktoré sú akreditované Ministerstvom školstva Slovenskej republiky. 

K § 13
	Odkazom na ustanovenia upravujúce povinnosti fyzických osôb sa zakotvujú skutkové podstaty priestupkov. Zároveň sa ustanovuje v súlade s § 84 ods. 3 zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisoch, že pokuty môžu v blokovom konaní ukladať aj poverení zamestnanci horskej služby. 

K § 14
	Vzhľadom na to, že zákon ustanovuje aj povinnosti právnických osôb a fyzických osôb oprávnených na podnikanie, obsahuje aj možnosť ich sankcionovania za porušenie týchto povinností formou iných správnych deliktov. 

K § 15
Účelom tohto ustanovenia je zabezpečiť jednotnú právnu terminológiu vo vzťahu k osobitným právnym predpisom, napríklad k zákonu č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe, čím sa zamedzí prípadným nejasnostiam pri ich právnej interpretácii.

K § 16
	Záchrannú činnosť vo Vysokých Tatrách zabezpečuje Tatranská horská služba, ktorá je súčasťou štátnej príspevkovej organizácie Štátne lesy Tatranského národného parku. 
	Navrhované ustanovenie rieši prechod majetku, ktorý je v správe uvedenej príspevkovej organizácie a je využívaný na záchrannú činnosť na novozriadenú Horskú záchrannú službu. 

K § 17
	Účinnosť zákona sa navrhuje tak, aby sa kryla so začiatkom rozpočtového roka.