Predkladacia správa

Návrhom poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Imricha H a m a r č á k a, Karola M i t r í k a  a Antona D a n k u  na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon), predkladá na rokovanie vlády minister kultúry Slovenskej republiky na základe § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov z dôvodu, že upravovaná problematika patrí do pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky. 
     
Cieľom predloženej poslaneckej iniciatívy je vylúčením štátnych symbolov, symbolov obcí a symbolov vyšších územných celkov z ochrany podľa zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) naplniť verejný záujem na ich vytvorení alebo používaní. 

S t a n o v i s k o

Problematiku symbolov upravujú – zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 63/1993 Z. z. o štátnych symboloch Slovenskej republiky  a ich používaní v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 401/1990 Zb. o meste Košice v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení neskorších predpisov a zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov. V týchto zákonoch sú špecifikované symboly jednotlivých subjektov; sú to znak, vlajka, pečať, hymna, erb, zástava, prípadne aj znelka.   

Účelom predloženého návrhu je naplniť verejný záujem na vytvorení alebo používaní týchto symbolov ich zaradením medzi výtvory, na ktoré sa nevzťahuje ochrana podľa autorského zákona.
  
Trend posilňovania ochrany verejného záujmu ako jednej zo základných slobôd vnútorného trhu korešponduje predovšetkým s čl. 3 smernice Rady a Európskeho parlamentu 2001/29/ES o harmonizácii niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti a v platnom autorskom zákone je zohľadnený nielen v § 7 ods. 3 písm. b), ale aj v § 24 až 37 (obmedzenia majetkových práv) a v 5 časti autorského zákona upravujúcej kolektívnu správu práv. Pojem verejný záujem, zaužívaný v právnom poriadku Slovenskej republiky, je v súčasnosti vymedzený len na účely konfliktu záujmov. V kontexte autorskoprávnej úpravy možno verejný záujem chápať ako zabezpečenie neobmedzených možností (resp. špecifikovaných) čo do rozsahu a spôsobov použitia diela (iného predmetu ochrany) v tých prípadoch, keď existuje všeobecný oprávnený záujem spoločnosti na takomto použití.  
V § 7 odseku 3 písm. b) platného autorského zákona sú vo verejnom záujme z ochrany autorským zákonom vylúčené také výtvory, ktoré obyčajne vykazujú spôsobilosť byť predmetom ochrany podľa autorského zákona (spĺňajú základné pojmové znaky diela), avšak  zákon im vo verejnom záujme autorskoprávnu ochranu neposkytuje (vylučuje ich zo svojej pôsobnosti). V rámci výpočtu tzv. úradných diel je tradične uvedený text právneho predpisu, akékoľvek úradné rozhodnutie (rozhodnutia v správnom konaní a súdnom konaní) a verejná  listina (vydaná súdom SR alebo iným štátnym orgánom v medziach ich právomoci, verejná listina podľa osobitného predpisu a pod.). Ochrana sa nevzťahuje ani na verejne prístupný register, úradný spis, slovenskú technickú normu a ich prípravnú dokumentáciu (napr. úradný návrh tzv. úradného diela), ale ani na preklady uvedených výtvorov. Tradične sú z autorskoprávnej ochrany vylúčené aj denné správy a prejavy prednesené pri prerokúvaní vecí verejných, vrátane ich prekladov (s výnimkou ich súborného vydania). V uvedených prípadoch je verejný záujem na čo najširšom použití výtvoru nadradený záujmom tvorcu/jednotlivca, do práv ktorého sa v záujme uspokojenia verejného záujmu zasahuje.  
V porovnaní s obmedzeniami autorského práva podľa § 24 až 38 autorského zákona,  pri ktorých výtvor/dielo autorskoprávnu ochranu požíva, avšak v jednotlivých prípadoch existuje verejný záujem na jeho vylúčení z autorskoprávnej ochrany, sa na výtvory podľa § 7 ods. 3 písm. b) autorského zákona autorskoprávna ochrana nevzťahuje vôbec.      
Predmetom ochrany podľa autorského zákona je predovšetkým dielo, ako výsledok vlastnej tvorivej činnosti (duševnej tvorivosti) autora (§ 7 ods. 1). Takýto výsledok tvorivej činnosti musí mať zároveň takú povahu, aby mohol byť vnímaný zmyslami (§ 15 ods. 1), a to ako výsledok literatúry, vedy alebo umenia (teda nie vo sfére techniky), pričom nesmie byť vylúčený z autorskoprávnej ochrany (§ 7 ods. 3). Pri posudzovaní treba zohľadňovať aj ďalšie povahové znaky diela, a to vždy v spojení s príslušnými zákonnými pojmovými znakmi, vzťahujúcimi sa na určité duševné výtvory. 
Napríklad výtvarné spracovanie erbu obce, ako určitý výtvarný prejav, by bolo možné považovať za predmet ochrany podľa autorského zákona len za predpokladu, že spĺňa všetky zákonné pojmové znaky „diela“; pri nedostatku čo i len jedného z týchto  pojmových znakov nie je takýto prejav predmetom ochrany podľa autorského zákona. Ak je napr. výtvarník pri spracovaní erbu viazaný (obmedzený) heraldickými pravidlami alebo je ovplyvnený (musí sa podriadiť) skutočnosťami, ktoré prekážajú alebo minimalizujú jeho „vlastnú tvorivosť“, môže byť táto „nedostatočná tvorivosť“ dôvodom pre neposkytnutie autorskoprávnej ochrany. Z takýchto aspektov treba posudzovať aj otázku možného autorstva k „novému erbu“. 
Za predpokladu, že takéto spracovanie je jedinečným (neopakovateľným) stvárnením myšlienkového obsahu (námetu), možno naň vzťahovať autorskoprávnu ochranu. Do akej miery však spracovanie pôvodnej predlohy (napr. pečatný historický symbol) spĺňa požadované pojmové znaky, podstatné pre autorskoprávnu ochranu, to je otázka znaleckého posúdenia (v prípade sporu).      
Podľa platnej právnej úpravy sa uvedené primerane vzťahuje aj ostatné symboly, teda znak, vlajku, pečať, hymnu, zástavu, prípadne aj znelku.   
 	
Predkladaný poslanecký návrh na rozšírenie výpočtu výtvorov vo verejnom záujme vylúčených z ochrany autorským zákonom (§ 7 ods. 3 písm. b)) o štátne symboly, symboly obcí a symboly vyšších územných celkov možno považovať za legitímnu snahu o presadenie naplnenia verejného záujmu pri ich vytvorení alebo používaní. Takéto absolútne vylúčenie symbolov z ochrany autorským zákonom nie je však systémovým krokom, a to najmä v kontexte rozsahu navrhovanej výluky a s tým súvisiacich ďalších konzekvencií. Ak existuje opodstatnený  spoločenský záujem na vylúčení symbolov (predmety ochrany) z ochrany podľa autorského zákona, perspektívne by bolo možné uvažovať o rozšírení  už ustanovených obmedzení (§ 24 až 38 autorského zákona) aj o ďalšie prípady, ktoré by sa vzťahovali  len na určité jednotlivé prípady/spôsoby použitia neprekračujúce rámec komunitárnej úpravy. 

Doložka zlučiteľnosti predloženého návrhu nezodpovedá aktuálnemu stavu, pretože   predmetná problematika je upravená právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie, najmä smernicou Rady a Európskeho parlamentu 2001/29/ES o harmonizácii niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti. 

	Z uvedených dôvodov Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky  n e o d p o r ú č a          p o d p o r i ť predložený poslanecký návrh.