Analýza použitia finančných prostriedkov na štátne programy výskumu a vývoja s dôrazom na efektívnosť a účelnosť použitia zdrojov

I.	Úvod

Návrhy štátnych programov výskumu a vývoja  boli vypracované radami štátnych programov, ktoré v roku 2002 vymenovalo Ministerstvo školstva SR. Rady štátnych programov výskumu a vývoja boli zložené z odborníkov z jednotlivých sektorov výskumu a vývoja (štátny sektor, podnikateľský sektor a sektor vysokých škôl) a výrobnej a odberateľskej sféry. Tieto rady v spolupráci s ďalšími odborníkmi - konzultantmi vypracovali návrhy jednotlivých štátnych programov, ich štruktúru, zameranie a ciele. Na základe týchto návrhov Ministerstvo školstva SR predložilo na rokovanie vlády SR materiál „Návrh štátnych programov výskumu a vývoja s návrhom harmonogramu ich realizácie a finančného zabezpečenia v roku 2002 s výhľadom finančného zabezpečenia od roku 2003 do roku 2006 a definovaním ich cieľových parametrov s výhľadom do roku 2010“. Tento návrh bol schválený vládou SR uznesením č.1007/2002. Zároveň boli určení pre jednotlivé štátne programy výskumu a vývoja a ich podprogramy príslušní   administrátori.  

Vláda schválila uvedeným uznesením šesť prierezových štátnych programov výskumu a vývoja, ktoré riešením úloh výskumu a vývoja vo vybraných odboroch výskumu a vývoja zabezpečujú zvyšovanie úrovne vybraných hospodárskych alebo spoločenských oblastí a štyri tematické štátne programy zamerané na posilnenie účinnosti výskumu a vývoja, rozvoj ľudských zdrojov, ich mobilitu, budovanie technickej a inštitucionálnej infraštruktúry výskumu a vývoja. Štátny program výskumu a vývoja „Prognóza využívania vedy a techniky do roku 2015“, ktorý bol zaradený medzi tematické štátne programy, bol zameraný monotematicky a jeho riešenie bolo v zmysle zmluvy riadne ukončené v roku 2004.

Štátne programy výskumu a vývoja v systéme financovania vedy a techniky predstavovali prioritnú formu financovania, ktoré na základe priorít vlády a programových smerov štátnej vednej a technickej politiky prezentovali formulovanie priorít a ich výskumné riešenie systémom „zhora“. Systémom objektívnych verejných súťaží sa na takéto prioritné riešenia vyberali vysoko kvalifikované riešiteľské inštitúcie a výskumné tými. Protiváhou tomuto systému financovania predstavovalo financovanie projektov výskumu a vývoja prostredníctvom Agentúry na podporu vedy a techniky (teraz Agentúra na podporu výskumu a vývoja), ktorá reagovala na požiadavky riešiteľov, ich priority a zámery a na základe kvalitatívneho výberu týchto riešení ich financovala. Teda išlo o podporu priorít a riešení „zdola“.

Prierezové štátne programy výskumu a vývoja

1.	Budovanie informačnej spoločnosti
2.	Kvalita života – zdravie, výživa, vzdelávanie
Podprogramy:
•	Genomika nádorových, kardiovaskulárnych a prenosných ochorení pre zdravšiu populáciu ľudí a zvierat
•	Ekologizácia a ekonomická racionalizácia primárnej poľnohospodárskej produkcie
•	Potraviny – kvalita a bezpečnosť
•	Vplyv stavebných materiálov, konštrukcií a geologických faktorov na kvalitu života
•	Výživa  a zdravie vo výchove a vzdelávaní
      
3.	Rozvoj progresívnych technológií pre výkonnú ekonomiku
4.	Využívanie domácich surovín a zdrojov
5.	Uplatnenie progresívnych princípov výroby a premien energie
6.	Účasť spoločenských vied na rozvoji spoločnosti

Tematické štátne programy – podporujúce rozvoj infraštruktúry výskumu a vývoja

1.	Rozvoj osobnosti a talentu mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja do 35 rokov
Podprogramy:
•	Realizácia vynikajúcich projektov a podpora profesionálneho rastu mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja
•	Zlepšovanie spoločenského postavenia vedy a techniky
•	Zlepšenie sociálneho zabezpečenia mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja a ich stabilizácie vo výskumno-vývojovej základni
     
2.	Komplexné riešenie podpory a efektívneho využívania infraštruktúry výskumu a vývoja
3.	Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti
4.	Prognóza využívania vedy a techniky do roku 2015

Príslušné rady štátnych programov na základe pokynu gestora štátnych programov – Ministerstva školstva SR - vypracovali výzvy na obchodne verejné súťaže, vrátane ich súťažných podmienok. Na základe pokynu gestora štátnych programov –Ministerstva školstva SR - boli v zmysle § 281 až 288 Obchodného zákonníka príslušnými administrátormi vyhlasované obchodné verejné súťaže. Na základe týchto verejných súťaží boli potom výberovými komisiami vybrané a odporúčané na riešenie najvhodnejšie súťažné návrhy. 

S riešením úloh výskumu a vývoja sa pôvodne uvažovalo začať ešte v roku 2002. Pretože štátne programy boli vo vláde schválené 4.9.2002, prvé obchodné verejné súťaže boli  vyhlásené príslušnými administrátormi až v roku 2003. 

V roku 2003 bolo v rámci štátnych programov na základe obchodných verejných súťaží začaté riešenie 58 úloh výskumu a vývoja. V roku 2004 sa začalo riešenie ďalších 10 úloh. Z týchto riešených úloh boli v roku 2004 ukončené 3 úlohy:
•	„Open Source infraštruktúra“ v štátnom programe „Budovanie informačnej spoločnosti“
•	„Príčiny nízkeho záujmu mladých o výskum na Slovensku“ v podprograme „Zlepšovanie spoločenského postavenia výskumu a vývoja a budovanie vedeckej kariéry“ štátneho programu „Rozvoj osobnosti a talentu mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja do 35 rokov“
•	„Prognóza rozvoja a využívania vedy a techniky do roku 2015“ 

Riešenie prevažnej väčšiny úloh výskumu a vývoja skončilo v roku 2005 (46 úloh). Riešenie 19 úloh pokračuje II. etapou riešenia aj po roku 2005 v súlade s uzatvorenými zmluvami. Z týchto úloh v roku 2006 končí riešenie dvanástich  úloh, v roku 2007 riešenie troch úloh, v roku 2008 riešenie jednej úlohy a v roku 2010 riešenie troch úloh.

Ďalšie výzvy obchodných verejných súťaží od roku 2004 neboli vyhlásené a teda ani nebolo začaté riešenie nových úloh výskumu a vývoja, nakoľko počet vyhlasovaných obchodných verejných súťaží a teda aj riešených úloh výskumu a vývoja bol limitovaný objemom vyčlenených prostriedkov na štátne programy výskumu a vývoja v štátnom rozpočte.

V roku 2005 bol prijatý zákon č. 172/2005 Z.z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja. V zmysle tohto nového zákona sa štátne programy výskumu a vývoja riešené podľa doterajšieho predpisu (zákon č. 132/2002 Z.z. o vede a technike) sa doriešia len v rozsahu  ich súčasne riešených úloh výskumu a vývoja na základe uzatvorených zmlúv.

II.	Financovanie výskumu a vývoja z prostriedkov štátneho rozpočtu

Slovenská republika v zmysle platnej legislatívy využíva na financovanie výskumu a vývoja z prostriedkov štátneho rozpočtu inštitucionálne a súťažné financovanie. V prípade inštitucionálneho financovania ide o prevádzku Slovenskej akadémie vied a inštitucionálne financovanie vedy a techniky na vysokých školách.

V oblasti súťažného financovania sa využíva kombinácia troch typov finančných nástrojov:
-	podpora systémom „zhora nadol“ – ide o štátne programy výskumu a vývoja, štátne programy rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja a programy Agentúry na podporu výskumu a vývoja, v rámci ktorých sú zadefinované témy na predkladanie projektov výskumu a vývoja – ide o typ finančnej podpory výskumu a vývoja, v rámci ktorých štát priamo zadefinuje tematické oblasti vzhľadom na spoločensko-hospodárske potreby, v ktorých sa budú vyhlasovať výzvy na predkladanie projektov, pričom v rámci štátnych programov ide o väčšie projekty zamerané na aplikovaný výskum a vývoj a v rámci programov Agentúry na podporu výskumu a vývoja ide o menšie projekty;
-	podpora systémom „zdola nahor“ – ide o pravidelné otvorené výzvy na predkladanie projektov bez tematického obmedzenia, ktoré raz ročne zverejňuje Agentúra na podporu výskumu a vývoja. V rámci otvorených výziev na predkladanie projektov sa môžu uchádzať na projektovom základe o finančné prostriedky výskumno-vývojové kolektívy v akejkoľvek oblasti;
-	súťažná podpora medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, tak bilaterálnej, ako aj multilaterálnej, realizovanej prostredníctvom špeciálnych výziev na predkladanie projektov.

Existujúce finančné nástroje v oblasti súťažného financovania výskumu a vývoja v zmysle platnej legislatívy sú nasledovné:
•	štátne programy výskumu a vývoja, ktoré sú predmetom predkladanej analýzy;.
•	program Agentúry na podporu výskumu a vývoja pre podporu ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizáciu vedy, schválený vládou SR dňa 8. marca 2006 uznesením vlády SR č. 216 – prvá výzva na predkladanie projektov od 18.apríla 2006 do 19.júna 2006;
•	podpora medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce vo vybraných oblastiach prostredníctvom výziev Agentúry na podporu výskumu a vývoja (COST, EUREKA, rámcový program EÚ pre výskum a vývoj, ESF – European Science Foundation) – prvé výzvy na predkladanie projektov vyhlásila Agentúra na podporu výskumu a vývoja v termíne od 31. mája do 31. júla 2006;
•	pravidelné tematicky neobmedzené výzvy na predkladanie projektov Agentúry na podporu výskumu a vývoja vyhlasované raz ročne – v rámci poslednej výzvy je možné predkladať projekty od 23.mája 2006 do 24.júla 2006;
•	výzvy na predkladanie projektov v rámci bilaterálnych medzivládnych a medzištátnych dohôd o vedecko-technickej spolupráci – v rámci týchto projektov sa financujú mobility výskumných pracovníkov – v zmysle zákona č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bude vyhlasovať výzvy a financovať tento typ projektov výskumu a vývoja Agentúra na podporu výskumu a vývoja. Doteraz uvedené činnosti zastrešovalo Ministerstvo školstva SR. 

V súčasnosti sa pripravuje nový systém štátnych programov výskumu a vývoja, ktorý by vláda Slovenskej republiky mala schváliť v druhom polroku 2006 a projekty v rámci nových štátnych programov výskumu a vývoja by mali byť financované od roku 2007. Pôjde o obmedzený počet tematických priorít (cca 3) v nadväznosti na Dlhodobý zámer štátnej vednej a technickej politiky s tým, že nové štátne programy výskumu a vývoja budú podporovať aplikovaný výskum a vývoj a každý podporený projekt výskumu a vývoja bude musieť mať výrazný spoločensko-hospodársky dopad. Oproti súčasnému systému štátnych programov musí dôjsť k zredukovaniu počtu tematických oblastí – a tým aj počtu štátnych programov. Dôvodom je to, že Slovenská republika je príliš malý štát s obmedzenými finančnými zdrojmi, aby mohla nadštandardným spôsobom podporovať príliš veľký počet tematických priorít. Súčasne toto smerovanie vednej a technickej politiky neznamená, že okrem vládou schválených tematických priorít všetky ostatné oblasti výskumu a vývoja prestanú byť financované. Agentúra na podporu výskumu a vývoja podporuje bez obmedzenia úplne všetky oblasti základného výskumu a aplikovaného výskumu a vývoja.

Súčasne je potrebné zdôrazniť, že pri všetkých výzvach Agentúry na podporu výskumu a vývoja môžu na základe návrhov projektov žiadať o finančnú podporu všetky subjekty realizujúce výskum tak v štátnom, verejnom, ako aj v súkromnom sektore.    

III.	Metodológia hodnotenia a jej kontext vzhľadom na prebiehajúcu reformu štátnej vednej a technickej politiky 

Ministerstvo školstva SR v rámci prebiehajúcej reformy štátnej vednej a technickej politiky realizovalo rozsiahlu analýzu stavu výskumu a vývoja vzhľadom na existujúce problémy. Na základe celého súboru rôznych štatistických indikátorov boli identifikované nasledovné problémy:
•	nízka úroveň verejných a súkromných výdavkov na vedu, výskum a inovácie – oblasť finančnej podpory výskumu a vývoja v Slovenskej republike dlhodobo patrí medzi najnižšie v Európskej únii, pričom z pohľadu dynamiky medziročného vývoja Slovensko dosahovalo v posledných rokoch dokonca medziročný pokles výdavkov;
•	nedostatočná koncentrácia finančných zdrojov na väčšie projekty výskumu a vývoja, ktorých výstupy by mali celospoločenský význam a silný spoločensko-hospodársky dopad; 
•	nedostatočná výkonnosť výskumno-vývojového potenciálu, jeho relatívna uzavretosť pre zahraničie a jeho rozdrobenosť – jednou z hlavných priorít podpory výskumu a vývoja z Európskeho fondu regionálneho rozvoja musí byť internacionalizácia výskumu a vývoja na Slovensku – skúsenosti nielen z ostatných štátov, ale aj z iných oblastí dokazujú, že uzavretý a rozdrobený celok postupne stráca svoju kvalitatívnu úroveň a stáva sa stále menej konkurencieschopnejším voči zahraničiu;
•	nedostatočná kvalitatívna a kvantitatívna úroveň infraštruktúry výskumu a vývoja (tak technickej, ako aj ľudskej) - výskum, vývoj a technologické inovácie nie je možné realizovať bez existencie kvalitných ľudských zdrojov a súčasne bez kvalitného technického vybavenia (prístroje, laboratóriá a pod.) - obe podmienky musia byť splnené súčasne. V oblasti technického vybavenia je situácia s najväčšou pravdepodobnosťou najhoršia v EÚ (resp. medzi najhoršími v EÚ) – za daných okolností je nemožné, aby boli slovenské subjekty z oblasti výskumu, vývoja a inovácií úspešné v konkurenčnom boji o finančné prostriedky z rámcového programu, kde sa finančné prostriedky delia na základe súťaže medzi najlepšie a technicky kvalitne vybavené európske výskumné tímy;
•	nedostatočná spolupráca medzi výskumom a vývojom a podnikateľskou sférou – uvedená skutočnosť je problémom v celej Európskej únii a zvlášť vystupuje do popredia na Slovensku – uvedené platí plošne pre SAV a vysoké školy ako klasické inštitúcie výskumu a vývoja na strane jednej a podnikateľskou sférou ako odberateľom výsledkov výskumu a vývoja na strane druhej;
•	neúčasť podnikateľských subjektov v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce;
•	v porovnaní so zahraničím nedostatočný počet vysokokvalifikovaných vedeckých pracovníkov, ich nevyvážená štruktúra z hľadiska vedných oblastí a regionálnych disparít;
•	obmedzený spoločensko-hospodársky dopad riešených projektov výskumu a vývoja financovaných zo zdrojov verejných financií;
•	v porovnaní so zahraničím nedostatočné výstupy v oblasti základného výskumu merané prostredníctvom bibliometrickej analýzy;
•	nedostatočné využívanie inštitútov ochrany duševného vlastníctva práv (patenty, licencie a pod.);
•	regionálne disparity v oblasti výskumu a vývoja – rozhodujúca časť výkonov v oblasti výskumu a vývoja je sústredená do bratislavského regiónu a s výnimkou Žiliny a Košíc ostatné regióny absolútne nevyužívajú svoj výskumno-vývojový a inovačný potenciál, ktorý by sa mohol stať jedným z hlavných pilierov ich rozvoja;
•	nedostatočná „inovačná“ kultúra medzi malými a strednými podnikmi – podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky na Slovensku v posledných rokoch prakticky nevznikajú malé a stredné podniky, ktoré možno označiť prívlastkom „inovatívne“, resp. „high-tech“, ktoré by boli schopné spolupracovať s výskumnými ústavmi SAV/vysokými školami a ostatnými inštitúciami realizujúcimi výskumno-vývojové aktivity. Uvedené znamená, že na jednej strane ide o nedostatočné výkony organizácií výskumu a vývoja (SAV, vysoké školy a pod.) a súčasne na strane druhej absentuje odberateľ ich výkonov v podobe časti podnikateľského sektora, pre ktorý by bola charakteristická činnosť s vysokou mierou „high-tech“ a inovácií;
•	absencia inovačnej kultúry v prostredí inštitúcií výskumu a vývoja (resp. jej slabá úroveň);
•	veľká bariéra medzi vedou a technikou na jednej strane a spoločnosťou na strane druhej.

Štátne programy výskumu a vývoja sú finančných nástrojov na rozvoj spoločnosti a hospodárstva prostredníctvom štátnej podpory výskumu a vývoja v kľúčových prioritných oblastiach. Ide o finančný nástroj, ktorý sa využíva v každej jednej vyspelej krajine, v ktorej výskum a vývoj tvorí jeden z pilierov rozvoja spoločnosti a zvyšovania životnej úrovne občanov. Z uvedeného dôvodu majú štátne programy výskumu a vývoja plný potenciál riešiť vyššie uvedené problémy a je mimoriadne potrebné po modernizácii celého systému štátnych programov, ktorý prebieha od roku 2006, pokračovať v súťažnom financovaní výskumu a vývoja aj prostredníctvom štátnych programov. 

Prioritou Ministerstva školstva SR je modernizácia celého systému štátnych programov výskumu a vývoja tak, aby tieto vo svojej novej podobe existovali a boli financované stabilne od roku 2007. V súčasný systém štátnych programov sa vyznačoval aj výraznou mierou nestability a neistoty financovania v jednotlivých rokoch, čo sťažovalo kvalitné riešenie úloh. Ministerstvo školstva SR v rámci reformy štátnej vednej a technickej politiky buduje systém objektívneho a moderného hodnotenia výstupov úloh riešených v rámci štátnych programov s dôrazom na spoločensko-hospodársky dopad. Ide o hodnotenia nasledovných kategórií výstupov, ktoré boli vo svojej prvej verzii uplatnené aj pri zbere údajov pre predkladanú analýzu:

I. Kategória – publikácie vzniknuté v rámci riešenie úlohy (publikácie v karentovaných časopisoch, SCI citácie na tieto publikácie bez autocitácií a ostatné – poradí podľa roku a typu - vedecké práce publikované v recenzovaných vedeckých časopisoch; odborné práce publikované v recenzovaných odborných časopisoch; odborné práce publikované v nerecenzovaných odborných časopisoch a zborníkoch; vedecké monografie; odborné knižné publikácie, pričom za výsledok úlohy riešenej v rámci štátneho programu výskumu a vývoja nie sú považované učebnice, skriptá, odborné posudky, žiadosti o grant, články v dennej tlači, populárno-náučná literatúra, abstrakty a zborníky abstraktov).

II. Kategória – Výsledky chránené na základe osobitného právneho predpisu, alebo výsledky uplatnené na trhu (jedná sa o patenty, licencie, úžitkové vzory a pod.; do tejto kategórie nepatri obchodné tajomstvo a pod.).

III. Kategória - Aplikované výsledky a spôsob ich realizácie/uplatnenia (model, prototyp, nový výrobok, poloprevádzková linka, overená technológia – napr. uplatnená vo výrobe, nová odroda, softvérový produkt, výsledky aplikovaného výskumu premietnuté do právnych predpisov a noriem, ostatné výsledky aplikovaného výskumu.

IV. Kategória - Ostatné výsledky, ako sú oponovaná výskumná správa určená pre štátnu správu a spôsob jej využitia, audiovizuálna tvorba, elektronické dokumenty, t.j. dokumenty vydané len vo forme čitateľnej prostredníctvom počítača, internetu a pod., usporiadanie/zorganizovanie konferencie, usporiadanie/zorganizovanie výstavy, ostatné výsledky, ktoré nie je možné zaradiť do žiadneho z vyššie uvedených druhov výsledkov (koncepcie, metodiky, štúdie a pod., ktoré riešiteľ v podobe zmluvného zabezpečenia, alebo inej formy záväzku odovzdáva realizátorovi pre konkrétne aplikácie a využitie v hospodárskej a spoločenskej praxi, buď s okamžitým využitím alebo s perspektívou využitia v budúcich obdobiach).

V. Kategória – Pridaná hodnota riešenej úlohy výskumu a vývoja (jej spoločensko.-hospodársky dopad):
-	novovytvorené pracovné miesta,
-	zoznam diplomantov a diplomových prác, ktoré sa obhájili v rámci úlohy,
-	zoznam PhD študentov, ktorí sa školia v rámci riešenia danej úlohy,
-	zoznam PhD študentov, ktorí v rámci riešenia úlohy obhájili dizertačnú prácu,
-	počet post-doktorandských miest, ktoré sa vytvorili v rámci riešenia úlohy,
-	vytvorené partnerstvo medzi akademickým sektorom (organizačná zložka SAV a vysokej školy) a podnikateľským sektorom (stručný popis formy spolupráce – napr. spoločné výskumné pracovisko; zmeny v študijných odboroch; mobility pracovných síl a pod.),
-	založenie nového podnikateľského subjektu sa účasti vedeckých pracovníkov (spin-off, start-up efekty),
-	ďalšie projekty výskumu a vývoja, ktoré priamo súvisia s riešenou úlohou a boli predložené v rámci SR do APVT/APVV, VEGA a pod.,
-	ďalšie projekty výskumu a vývoja, ktoré priamo súvisia s riešenou úlohu a boli predložené do medzinárodnej súťaže – rámcové programy EÚ pre výskum a vývoj, European Science Foundation, Eureka, COST a pod.,
-	ďalšie konkrétne formy medzinárodnej spolupráce v rámci riešenia úlohy, 
-	stručný popis spôsobu zabezpečenia publicity/popularizácie výsledkov riešenej úlohy, prípadne aké popularizačné aktivity sú naplánované, 
-	iné údaje dokumentujúce pridanú hodnotu úlohy.

IV.	Súhrnná analýza financovania a zhodnotenie dosiahnutých výsledkov v rámci riešení štátnych programov výskumu a vývoja

4.1. Zhodnotenie efektívnosti vynaložených finančných prostriedkov

Na štátne programy výskumu a vývoja, t.j. na riešenie ich úloh výskumu a vývoja bolo plánované na základe materiálu schváleného vo vláde uznesením č. 1007/2002 vynaložiť nasledovné finančné prostriedky:

 Tab. 4.1: Plánované náklady na financovanie štátnych programov                                                                                                                           
	
Celkom na
ŠP VV	Plánované prostriedky v tis. Sk	Výhľad v tis.Sk	
		2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
Celkom	8346545	246411	946379	1467480	1820917	2243026	3328232	4011100	4737300	5549200	
ŠR	6567193	179961	714529	1094280	1322417	1514506	2304600	2764000	3213000	3806000	
MRZ	1772852	66450	220950	373200	498500	728520	1023632	1247100	1524300	1743200	

Konkrétna výška skutočne poskytovaných prostriedkov  zo štátneho rozpočtu v jednotlivých rokoch, na základe ktorých prebiehalo riešenie jednotlivých štátnych programov a ich úloh v zmysle výsledkov obchodnej verejnej súťaže a uzatvorených zmlúv:

Tab. 4.2: Prehľad poskytnutých finančných prostriedkov na financovanie štátnych programov                                                                                                                           
	
Celkom na
 ŠP VV	Poskytnuté prostriedky v tis.Sk	Výhľad v tis.Sk	
		2002	2003	2004	2005	Potreba
2006	Pridelené
2006	2007	2008	2009	2010	
Celkom	3828347	0	706995	921548	1077159	458145	235076	304300	134700	120000	105500	
ŠR	3119809	0	576745	739364	849301	389599	199687	252100	116700	104000	92000	
MRZ	708538	0	130250	182184	227858	68546	35539	52200	18000	16000	13500	

Z celkových plánovaných finančných nákladov, ktoré sa predpokladalo vynaložiť zo štátneho rozpočtu do roku 2010 na štátne programy výskumu a vývoja, t.j. 6 166 693 tis. Sk, boli celkové plánované náklady skutočne pokryté 50,5% a z celkových plánovaných finančných nákladov, ktoré sa predpokladalo vynaložiť  zo štátneho rozpočtu do roku 2005, t.j. 2 910 687, boli celkové plánované náklady skutočne pokryté 74,3%.

4.2. Zhodnotenie dosiahnutých výsledkov štátnych programov výskumu a vývoja z bibliometrického hľadiska a patentovej štatistiky

Publikácie a citácie	Počet	
	zahraničné	v SR	
1. Publikácie a citácie SCI v karentovaných časopisoch			
1.1 počet publikácií	424	168	
1.2 počet citácií podľa SCI	547	134	
2. Ostatné			
2.1 počet vedeckých prác publikovaných v recenzovaných vedeckých časopisoch	515	
1027	
2.2 počet odborných prác publikovaných v recenzovaných odborných časopisoch	230	
890	
2.3  počet odborných prác publikovaných v nerecenzovaných odborných časopisoch a zborníkoch	615	
1210	
2.4 počet vedeckých monografií (rozsah publikácie min. 3 autorské hárky)	18	
121	
2.5 počet odborných knižných publikácií	38	154	
2.6  počet prác publikovaných v recenzovaných zborníkoch	98	
191	
2.7  prednášky a vývesky (postery)	39	32	
2. 8 Metodické listy		14	
Patenty, vynálezy a úžitkové vzory	Počet	
1.  Patentové prihlášky	 	
1.1 patentová prihláška v SR	16	
1.2 samostatná patentová prihláška do zahraničia		
1.3 európska patentová prihláška 		
1.3. 1 (počet určených krajín kde je patent chránený)	 	
1.4 medzinárodná prihláška patentov v PCT 		
1.4.1 (počet určených krajín kde je patent chránený)		
2. Plánované patentové prihlášky		
2.1 patentová prihláška v SR	13	
2.2 samostatná patentová prihláška do zahraničia	3	
2.3 európska patentová prihláška 	5	
2.3.1  (počet krajín kde je patent chránený )	2	
2.4 medzinárodná prihláška patentov v PCT 		
2.4.1  (počet krajín kde je patent chránený )		
3. Udelené patenty		
3.1 patent v SR	2	
3.2 patent v zahraničí		
3.3 európsky patent 		
3.3.1 (počet určených krajín kde je patent chránený)		
4. Realizované patenty		
4.1 v SR	4	
4.2 v zahraničí		
5. Vynálezy, úžitkové vzory	4	

PCT – skratka Zmluvy o patentovej spolupráci  (Patent Cooperation Treaty) prostredníctvom ktorého
           môže prihlasovateľ žiadať o ochranu v zahraničí. PCT spravuje Svetová organizácia duševného  vlastníctva so sídlom v Ženeve.  

4.3 Analýza podielu ľudských zdrojov podieľajúcich sa na štátnych programoch výskumu a vývoja

Celkovo sa na riešení štátnych programov výskumu a vývoja počas obdobia 2002 – 2005 podieľalo na riešení úloh výskumu a vývoja 2 391 riešiteľov, z toho 906 bolo vo veku do 35 rokov, 974 vo veku 35 – 55 rokov a 511 vo veku nad 55 rokov. Na základe rozdelenia pohlavia sa celkovo na riešení úloh podieľalo 1494 mužov a 897 žien. Na riešení jednotlivých úloh sa takisto podieľali aj študenti, doktorandi a posdoktorandi v celkovom počte 1018 ľudí. Z toho bolo 340 študentov, 556 doktorandov a 122 postdoktorandov.

Počet riešiteľov, ktorí sa podieľali  na viac ako jednej úlohe  výskumu a vývoja bolo 462 a počet úloh, ktoré mali nadväznosť na medzinárodnú spoluprácu bolo 75.

Podrobnejšia analýza ľudských zdrojov  za jednotlivé štátne programy výskumu a vývoja je popísaná pri každom štátnom programe a úlohe výskumu a vývoja v prílohe tohto materiálu.

4.4. Analýza ostatných výstupov riešených úloh v rámci štátnych programov výskumu a vývoja

V rámci štátnych programov výskumu a vývoja v zmysle zákona č. 132/2002 Z.z. o vede a technike sa rieši celkovo 68 úloh. V zmysle predkladaného materiálu si je potrebné uvedomiť, že vzhľadom na to, že vo viacerých prípadoch ešte úlohy neboli ukončené, resp. ich ukončenie bolo oproti pôvodnému harmonogramu posunuté, nie je možné v súčasnosti komplexne zhodnotiť spoločensko-hospodársky dopad jednotlivých úloh. 

Jednotlivé úlohy mali ambíciu riešiť konkrétne spoločensko-hospodárske problémy a každá úloha mala mať reálne aplikačné výstupy. Práve úspešnosť aplikačných výstupov jednotlivých úloh bude reálne hodnotiť systém štátnych programov a súčasne aj to, aká pridaná hodnota bola dosiahnutá za prostriedky štátneho rozpočtu investované do štátnych programov výskumu a vývoja. Úspešnosť aplikačných výstupov – t.j. uplatnenie výsledkov riešených úloh v praxi a následne tvorba nových pracovných miest, nové výrobky a pod. – bude možné posúdiť v horizonte niekoľkých rokov po skončení riešenia týchto úloh. Aj z toho dôvodu Ministerstvo školstva SR vypracovalo metodológiu, na základe ktorej sa budú výsledky úloh riešených v rámci štátnych programov výskumu a vývoja monitorovať minimálne 3 roky po skončení riešenia úlohy. Napr. predkladá sa, že v rámci realizácie výsledkov úloh výskumu a vývoja bude v nasledujúcich rokoch vytvorených cca. 1300 nových pracovných miest.

Z uvedeného dôvodu nie je možné predkladaný materiál považovať za konečný a hodnotiaci efektívnosť vynaloženia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Momentálne je možné zo štatistického hľadiska prezentovať výstupy v oblasti bibliometrických (publikačných) výstupov a patentov štatistiky, pričom ale tieto údaje nehovoria o reálnych výstupoch riešených úloh.

Taktiež nie je možné hodnotiť, čo priniesla každá jedna koruna investovaná do štátnych programov výskumu a vývoja vzhľadom na celé spektrum potenciálnych výstupov – od publikačných výstupov až po príspevok k vzdelávaniu, vytváranie nových pracovných miest, nových výrobných postupov, nových výrobkov a pod. 

V.	Spoločensko-hospodársky dopad úloh a projektov výskumu a vývoja financovaných z prostriedkov štátneho rozpočtu

Aj keď sa vyššie uvedené grafy netýkajú výhradne len štátnych programov, uvádzame ich v predkladanej analýze. Ide o demonštrovanie problému, ktorý je charakteristický pre väčšinu členských štátov Európskej únie a to je previazanosť výskumu a vývoja financovaného z prostriedkov štátneho rozpočtu so spoločenskou a hospodárskou praxou. Ministerstvo školstva SR plánuje v roku 2006 prijať viaceré opatrenia, ktoré by mali postupne vytvárať väčší tlak na výskumné kolektívy smerom k zvyšovaniu príspevku výskumu a vývoja k rozvoju spoločnosti a hospodárstva. Z tohto uhla pohľadu je štatistické hodnotenie spoločensko-hospodárskeho dopadu úloh a projektov výskumu a vývoja financovaných z prostriedkov štátneho rozpočtu relevantnou časťou predkladanej analýzy. 

Graf 5.1 Počet evidovaných realizačných výstupov v členení podľa druhu výsledku a roku uplatnenia

Graf 5.2 Počet evidovaných realizačných výstupov v členení podľa druhu výsledku za rok 2004

Zdroj: Prehľad hlavných štatistických ukazovateľov výskumno-vývojového potenciálu za roky 2001-2004

Legenda ku grafom
V1 - nové poznatky o podstate javov a porovnateľných faktov bez konkrétnej aplikácie
V2 - nové poznatky orientované na špecifický cieľ alebo úlohy z praxe, rozvinuté do následne aplikovateľnej, prípadne funkčnej podoby
V3 - vytvorenie nových materiálov, výrobkov a zariadení alebo podstatné zdokonalenie (inovácia) tých, ktoré sa už používajú
V4 - vytvorenie nových procesov, technologických postupov, systémov a služieb (vrátane software), alebo podstatné zdokonalenie (inovácia) tých, ktoré sa už používajú
V5 - vytvorenie projektov na realizáciu (technickej) inovácie výrobkov alebo výrobného procesu
V6 - vytvorenie projektov na realizáciu spoločenskej (netechnickej) inovácie v oblasti sociálno-ekonomického a kultúrneho rozvoja spoločnosti

V grafoch sú uvedené počty realizačných výstupov v rokoch 2001–2004 podľa štruktúry realizačných výstupov uvedených v legende ku grafu. Štatistické zisťovanie údajov o počte realizačných výstupov sa uskutočňovalo ako rozšírené doplnkové štatistické zisťovanie súbežne so štatistickým zisťovaním údajov o výskume a vývoji v SR, ktoré zabezpečuje Štatistický úrad SR. Z grafu vyplýva, že najviac realizačných výstupov za celú dobu sledovania malo formu „nových poznatkov o podstate javov a porovnateľných faktov bez konkrétnej aplikácie“. V roku 2004 bolo v tejto kategórií výstupov evidovaných 14 374 výstupov čo tvorí až 49% všetkých výstupov v tomto roku. V kategórií „nové poznatky orientované na špecifický cieľ alebo úlohy z praxe, rozvinuté do následne aplikovateľnej, prípadne funkčnej podoby“ bolo v roku 2004 evidovaných 5695 výstupov (29%). 

Naopak najmenej realizačných výstupov bolo evidovaných v kategórií „vytvorenie nových materiálov, výrobkov a zariadení alebo podstatné zdokonalenie (inovácia) tých, ktoré sa už používajú“. V roku 2004 bolo evidovaných v tejto kategórií 552. Ani počet výstupov v ostatných kategóriách nie je diametrálne odlišných. 

V piatich zo šiestich evidovaných kategórií počet realizačných výstupov v porovnaní s rokom 2001 stúpol. Jedinou výnimkou je kategória „vytvorenie nových procesov, technologických postupov, systémov a služieb (vrátane software), alebo podstatné zdokonalenie (inovácia) tých, ktoré sa už používajú“, v ktorej v roku 2004 oproti roku 2001 klesol počet výstupov o 7,14% (tendencia 04/01 je 93,33%). Naopak najvyšší nárast evidovaných realizačných výstupov bol v kategórií „nových poznatkov o podstate javov a porovnateľných faktov bez konkrétnej aplikácie“. Percentuálny nárast oproti roku 2001 bol v roku 2004 277,33%.

Nasledujúca tabuľka poskytuje prehľad o priemernom počte výsledkov na jedného riešiteľa

 	V1	V2 	V3 	V4 	V5 	V6	
2001	21,51	12,64	2,41	2,99	1,59	2,23	
2002	32,31	18,06	3,95	3,19	1,78	2,51	
2003	49,21	23,08	2,95	3,67	1,41	4,78	
2004	57,96	22,96	2,23	2,71	2,40	3,77	
                  Počet výsledkov/počet právnických a fyzických osôb VaV

Ako vyplýva z tabuľky priemerný počet realizačných výstupov v štyroch zo šiestich kategórií stúpal. Mierny pokles nastal len v kategóriách realizačných výstupov „vytvorenie nových materiálov, výrobkov a zariadení alebo podstatné zdokonalenie (inovácia) tých, ktoré sa už používajú“ a „vytvorenie nových procesov, technologických postupov, systémov a služieb (vrátane software), alebo podstatné zdokonalenie (inovácia) tých, ktoré sa už používajú“. Naopak v kategórií „nové poznatky o podstate javov a porovnateľných faktov bez konkrétnej aplikácie“ nastal nárast realizačných výstupov o 269%.

V budúcnosti je nevyhnutné pristúpiť k novému hodnoteniu výsledkov výskumu a vývoja, ktoré by umožňovalo lepšie vyhodnotiť výsledky a výstupy projektov výskumu a vývoja. Uvedené hodnotenie Ministerstvo školstva SR plánuje uviesť do praxe do konca roku 2006.

VI.	Záver

Z analýzy vyplýva, že štátne programy, tak ako ich vláda uznesením č. 1007/2002 schválila, boli orientované na riešenie prioritných smerov výskumu a vývoja. I keď sa v plnej miere nepodarilo, s ohľadom na možnosti štátneho rozpočtu, resp. objem vyčlenených prostriedkov v jednotlivých rokoch na štátne programy, naplniť pôvodné predstavy o rozsahu úloh štátnych programov výskumu a vývoja, riešením 68 úloh sa podarilo naplniť aspoň základné ciele štátnych programov. 

Z uvedených 68 úloh výskumu a vývoja štátnych programov bolo v roku 2004 ukončené riešenie 3 úloh. V roku 2005 bolo ukončené riešenie 46 úloh. V roku 2006 pokračuje riešenie 19 úloh. Na základe analýzy výsledkov riešenia úloh výskumu a vývoja popísaných v správe a jej prílohách, ktoré sa dosiahli, resp. už uplatnili v priebehu doterajšieho riešenia, je možné konštatovať, že v rade prípadov sa dosiahli výsledky, ktoré sú unikátne, resp. porovnateľné so zahraničím. Na základe úloh, ktorých riešenie pokračuje po roku 2005 sa predpokladá taktiež dosiahnutie významných výsledkov. Napr.  v rámci štátneho programu „Komplexné riešenie podpory a efektívneho využívania infraštruktúry výskumu“, sa do roku 2010 vybuduje špičkové laboratórium pre nukleárnu magnetickú rezonanciu, centrum excelentnosti pre oblasť biotechnológií (BITCET) alebo Hi-Tech centrum pre elektromagnetickú kompatibilitu (EMC).

Z výsledkov doteraz vykonaných kontrol hodnotenia priebehu a výsledkov riešenia priebežnými oponentúrami vykonávanými radami štátnych programov vyplýva, že doterajšie riešenie kontrolovaných úloh prebiehalo v súlade s uzatvorenými zmluvami a poskytnuté prostriedky boli vynakladané účelne. Finančné prostriedky boli využívané plné v súlade s platnými predpismi v oblasti štátneho rozpočtu.

Hodnotenie efektívnosti vynaložených verejných finančných zdrojov na riešenie úloh v rámci štátnych programov výskumu a vývoja cez uplatnenie výsledkov riešenia v hospodárskej a spoločenskej praxi, nie je možné realizovať jednorázovo, ale po ukončení ich riešenia je potrebné hodnotiť realizačné výstupy aj niekoľko rokov. Preto Ministerstvo školstva SR zavádza sledovanie výsledkov ukončených úloh výskumu a vývoja počas troch rokov po ukončení riešenia úlohy výskumu a vývoja  a vyhodnocovanie rozsahu ich uplatnenia a účinky v hospodárskej a spoločenskej praxi. Je predpoklad, že napr. počet publikácií a tým aj citácií a patentov, vynálezov a úžitkových vzorov sa výrazne zvýši v tomto období po ukončení riešenia úloh. Určitým obmedzujúcim prvkom v počte publikácií je skutočnosť, že v niektorých prípadoch, najmä pri aplikovanom výskume  je riešenie a jeho výsledky považované za predmet obchodného tajomstva. Taktiež napríklad nie je žiaduce zverejňovať stav a výsledky riešenia ešte pred zabezpečením prípadnej patentovej ochrany.

Ministerstvo školstva SR začiatkom roku 2006 novelizovalo metodické usmernenie pre priebežné a záverečné oponentúry úloh výskumu a vývoja štátnych programov s cieľom zvýšenia kvality a objektívnosti hodnotenia. Cieľom  novelizácie je najmä:
-	sprísniť a zobjektívniť systém hodnotenia výstupov úloh výskumu a vývoja,
-	pri hodnotení výsledkov riešenia úloh výskumu a vývoja využívať zahraničných oponentov, ktorí dokážu posudzovanú problematiku zhodnotiť s väčším nadhľadom a môžu priniesť do systému hodnotenia nové prvky,
-	hodnotiť výstupy z úloh systémom nových ukazovateľov,
-	sprísniť pravidlá pre konflikt záujmov pre oponentov a členov oponentskej rady,
-	požadovať od oponenta vecné zdôvodnenie posudku a odstrániť formálnosť posudzovania

Niektoré prvky z tohto nového systému hodnotenia a kontroly úloh výskumu a vývoja sa uplatnili už pri priebežných oponentúrach v roku 2005. V súlade s týmito novými princípmi bola vypracovávaná táto analýza.

Na základe získaných skúseností z procesu hodnotenia v budúcnosti budú aplikované pri hodnoteniach výsledkov výskumu a vývoja tieto systémové zásady: 
-	odteraz sa takéto hodnotenie bude realizovať periodicky každý rok;
-	kontrola výstupov úloh riešených v rámci štátnych programov výskumu a vývoja sa bude vzťahovať aj na úlohy, ktorých riešenie už skončilo a bol v ich prípade plánovaný realizačný výstup (napr. nový výrobok a pod.). V takýchto prípadoch sa bude vychádzať z predpokladu, že od ukončenia výskumu/vývoja trvá istý čas (niekoľko rokov), kým je možné napr. spustiť sériovú výrobu, ak bol plánovaným výstupom nový výrobok. Výstupy takýchto úloh budú kontrolované niekoľko rokov po ukončení samotnej úlohy, aby bolo možné jednoznačne konštatovať splnenie/nesplnenie danej úlohy. 

Slovenská republika nemá v súčasnosti vypracovaný komplexný systém hodnotenia výskumu a vývoja a ich výsledok. Preto je nevyhnutné, aby takýto systém hodnotenia vznikol a to aj v súvislosti s plnením úloh vyplývajúcich z Akčného plánu pre oblasť vedy, výskumu a inovácií a v tiež v súvislosti s konkrétnou úlohou pre túto oblasť. Dôraz by sa mal klásť na exaktné hodnotenie na základe jednotlivých druhov výsledkov (napr. články v časopisoch, odborná kniha, patenty, prototypy atď.), pričom ku každému výsledku bude pridelená váha. Váhy za jednotlivé výsledky za na koniec sčítajú a dajú celkovú hodnotu výsledku daného projektu.

Hodnotenie výsledkov bude založené na nasledujúcich princípoch:
-	do hodnotenia budú zahrnuté všetky vstupy (finančné prostriedky poskytnuté zo štátneho rozpočtu na výskum a vývoj) a všetky výstupy,
-	kritéria pre hodnotenie budú pred samotným hodnotením známe, jasne formulované, merateľné
-	známy bude aj postup pre hodnotenie efektívnosti.

Cieľom je vytvoriť systém, ktorý bude poskytovať ucelený súbor informácií o efektívnosti využitia štátnych prostriedkov na výskum a vývoj. Zároveň je nevyhnutné čo najviac sa priblížiť medzinárodnému hodnoteniu výskumu a vývoja v SR a jeho výsledkov (uskutočňovanému OECD, EU atď.) v porovnaní s inými krajinami. Hodnotenie by malo byť tiež jedným z podkladov pre prípravu financovania projektov.