P r í l o h y

Príloha č. 1
Priame zahraničné investície 

Tranzitívne ekonomiky, ale aj menej vyspelé krajiny EÚ (Portugalsko, Grécko) rozširovali vlastné akumulačné zdroje získaním zahraničných zdrojov, predovšetkým priamymi investíciami, zatiaľ čo v slovenskej ekonomike prevažovali úverové zdroje. 

V roku 2000 sa však priame zahraničné  investície zvýšili o 91,8 mld. Sk (1 986,9 mil. USD), v tom v podnikovej sfére o 89,6 mld. Sk a v bankovej sfére o 2,2 mld. Sk. (Tabuľka č. 1)

Prílev priamych zahraničných investícií do SR v období 1993 - 2000
(majetkový kapitál a reinvestovaný zisk)						Tabuľka č. 1
Rok | Stav k 1.1. | Netto zmena | Kurzové rozdiely | Stav ku koncu obdobia
Podniková sféra  (mil. Sk)
1993 | 8 326 | 5 512 | 348 | 14 186
1994 | 14 186 | 8 177 | 219 | 22 582
1995 | 22 582 | 6 251 | 1 007 | 29 840
1996 | 30 951 | 8 553 | 249 | 39 393
1997 | 39 393 | 6 633 | - 258 | 45 768
1998 | 45 768 | 16 449 | 1 890 | 64 107
1999 | 64 107 | 15 168 | 695 | 79 970
2000 | 79 970 | 89 590 | - 19 518 | 150 042
Banková sféra  (mil. Sk)
1994 | 1 156 | 567 | 27 | 1 750
1995 | 1 750 | 681 | 28 | 2 459
1996 | 3 754 | 2 403 | 218 | 6 375
1997 | 11 388 | 234 | - 14 | 11 608
1998 | 11 608 | 1 334 | - 11 | 12 931
1999 | 12 931 | - 40 | 86 | 12 977
2000 | 12 977 | 2 205 | 462 | 15 644
Prílev spolu  (mil. Sk)
1994 | 15 342 | 8 744 | 246 | 24 332
1995 | 24 332 | 7 683 | 1 035 | 33 050
1996 | 34 345 | 10 956 | 467 | 45 768
1997 | 50 781 | 6 867 | - 272 | 57 376
1998 | 57 376 | 17 783 | 1 879 | 77 038
1999 | 77 038 | 15 128 | 781 | 92 947
2000 | 92 947 | 91 795 | - 19 056 | 165 686
Pramene:    1.  Bulletin ŠÚ SR 3/2001, máj 2001
	       2.  Výročná správa NBS 2000

Vývoj priamych investícií v SR bol ovplyvnený zvýšením majetkovej účasti zahraničných investorov v SR o 91,3 mld. Sk. Zvýšený prílev priamych zahraničných investícií v roku 2000 dokumentuje aj skutočnosť, že zahraničné spoločnosti investovali formou navýšenia majetkovej účasti v slovenskej ekonomike kapitál, ktorý takmer dosiahol objem všetkých predchádzajúcich rokov. Príčinou tohto rastu bol oproti predchádzajúcim rokom okrem klasického vstupu zahraničného investora do podnikov a bánk na území SR aj predaj majetku štátu zahraničným investorom. Prílev priamych zahraničných investícií bez privatizačných aktivít dosiahol 49,2 mld. Sk, čo bolo o 250 % viac ako v roku 1999. 

V dôsledku privatizačných aktivít štátu smeroval najvyšší záujem zahraničných investorov do odvetvia dopravy a spojov (46 % z celkového prílevu). Zmena nastala aj v alokácii priamych zahraničných investícií bez privatizačných zdrojov, keď sa účasť zahraničných investorov výraznejšie prejavila v priemyselnej výrobe (Tabuľka č. 2). Investovanie do priemyselných odvetví, ako je výroba kovov, spracovanie ropných produktov, výroba papiera a celulózy a pod., síce nepredstavuje oživenie vysoko sofistikovaných výrob, ale môže v nasledujúcich rokoch zohrávať významnú úlohu pri ďalšom oživení zahraničného obchodu SR. (Výročná správa NBS 2000).

Vývoj odvetvovej štruktúry priamych zahraničných investícií v období 1998 – 2000
Tabuľka č. 2
Odvetvie | Rok 1998 | Rok 1999 | Rok 2000
| mil. Sk | % | mil. Sk | % | mil. Sk | %
Poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo | 3 | 0,0 | 146 | 0,2 | 145 | 0,1
Ťažba nerastných surovín | 910 | 1,2 | 1 042 | 1,1 | 1 939 | 1,2
Priemyselná výroba | 38 159 | 49,5 | 46 034 | 49,5 | 88 597 | 53,5
Výroba a rozvod elektriny a plynu | 429 | 0,6 | 426 | 0,5 | 434 | 0,3
Stavebníctvo | 1 589 | 2,1 | 1 788 | 1,9 | 1 658 | 1,0
Veľkoobchod a maloobchod | 13 111 | 17,0 | 17 466 | 18,8 | 20 632 | 12,5
Hotely a reštaurácie | 667 | 0,9 | 1 059 | 1,1 | 1 125 | 0,7
Doprava, skladovanie a spoje | 2 431 | 3,2 | 2 854 | 3,1 | 25 057 | 15,1
Peňažníctvo a poisťovníctvo | 16 816 | 21,8 | 17 775 | 19,1 | 21 562 | 13,0
Nehnuteľnosti, prenájom a obchodné služby | 2 531 | 3,3 | 3 822 | 4,1 | 3 964 | 2,4
Zdravotníctvo a sociálna starostlivosť | 19 | 0,0 | 18 | 0,0 | 68 | 0,0
Ostatné verejné, sociálne a osobné služby | 373 | 0,5 | 517 | 0,6 | 505 | 0,3
Spolu | 77 038 | 100,0 | 92 947 | 100,0 | 165 686 | 100,0

Prameň: NBS [lit. 5]

Napriek tomuto pozitívnemu trendu však nemožno považovať celkový objem prílevu priamych zahraničných investícií do slovenskej ekonomiky za uspokojivý ani čo do formy a odvetvovej orientácie, ani čo do prínosu pre zvýšenie investičnej aktivity a rastu stavebnej produkcie. V porovnaní s ostatnými krajinami CEFTA  to bol ešte stále najnižší podiel priamych zahraničných investícií na obyvateľa a po Slovinsku druhý najnižší podiel priamych zahraničných investícií na hrubom domácom produkcie. 

V roku 2001 prílev priamych zahraničných investícií do SR znovu poklesol napriek privatizačným aktivitám vlády SR a Fondu národného majetku. Podľa predbežných údajov (www.government.gov.sk/miklos), predstavoval prílev zahraničných investícií v roku 2001 do SR cca 1 460 mil. USD zahraničných investícií, čo predstavuje cca 70 % prílevu v roku 2000. 

Úspešnejšie tranzitívne ekonomiky (napr. česká) profitujú z masívneho prílevu priamych zahraničných investícií. Hlavné faktory prílevu priamych zahraničných investícií sú cena, vzdelanosť a kvalifikácia pracovnej sily, investičné stimuly a geografická poloha. Tieto podmienky spĺňa i slovenská ekonomika. Nevyhnutná je však politická a makroekonomická stabilita. 

Príloha č. 2
Zámery rozvoja priemyslu stavebných látok do roku 2005, resp. 2010

Priemysel stavebných látok je z hľadiska národného hospodárstva, resp. priemyslu Slovenskej republiky objemovo menšie odvetvie, ktoré predstavuje cca 4 %-ný podiel z výroby spracovateľského priemyslu. Rozhodujúci význam má produkcia priemyslu stavebných látok pre stavebníctvo, kde predstavuje dodávateľa materiálov, polotovarov a výrobkov pre výstavbu hrubej stavby, ako aj materiálové vstupy pre niektoré dokončovacie práce. Z tohto hľadiska je produkcia priemyslu stavebných látok pre stavebníctvo nepostrádateľná a jej kvalita, sortiment a cena do značnej miery ovplyvňujú aj ekonomiku a životné prostredie, ktoré stavebníctvo spoluvytvára.

Priemysel stavebných látok je odvetvie, ktoré buduje, ako jedno z mála, na dostatočnej surovinovej základni, a to po stránke kvantitatívnej aj kvalitatívnej. Priemysel stavebných látok je takmer v plnom rozsahu zabezpečený základnými surovinami pre rozvoj výroby vo všetkých odboroch v dlhodobom časovom horizonte. Je treba však skonštatovať, že v Slovenskej republike absentuje komplexná, či už krátkodobá, strednodobá alebo dlhodobá surovinová politika štátu.  

Konkrétnu výrobnú činnosť priemyslu stavebných látok je potrebné rozdeliť vo vzťahu k výslednej produkcii na dve oblasti:

•	Prvú oblasť predstavuje ťažba a úprava nerudných a stavebných surovín vo vlastnej pôsobnosti priemyslu stavebných látok pre využitie v stavebníctve.
•	Druhú oblasť predstavuje ťažba a úprava nerudných a stavebných surovín pre finálizáciu výroby v iných odvetviach, ako sú napr. hutníctvo, chémia, papierenský a gumárenský priemysel, pôdohospodárstvo.

Výrobná základňa priemyslu stavebných látok sa podľa skupín surovín, ktoré spracováva, člení na výrobné odbory:

•	odbor maltovín a vláknocementové výrobky, v tom:
-	cementársky priemysel,
-	výroba vápna,
-	vláknocementové výrobky, 
-	ťažba a úprava sadrovca a anhydritu, výroba sadrových výrobkov,

•	odbor keramiky, v tom:
-	stavebná keramika,
-	sanitná keramika,

•	odbor tehliarstva, v tom:
-	výroba murivového materiálu,
-	výroba keramických stropných konštrukcií a doplnkových tyčových prefabrikátov pre ucelené stavebné systémy murovaných stavieb,
-	výroba pálenej strešnej krytiny,

•	odbor kameňopriemyslu – ťažba štrkopieskov, pieskov, spracovanie stavebného a dekoračného kameňa,

•	odbor prefabrikácie, v tom:
-	silikátová prefabrikácia, drobný betonársky tovar, betonárska krytina,
-	nepálené murivové materiály.

Celkove sa v doterajšom priebehu transformačného procesu ekonomiky Slovenska, ale i osobitne v jednotlivých výrobných odboroch priemyslu stavebných látok prejavujú predovšetkým tieto problémy:

•	deficit efektívnych odbytových ciest,
•	vysoký stupeň podkapitalizácie podnikov, 
•	v mnohých prípadoch nedostatočná úroveň technológie výroby a kvality produkcie, ktorá často nedosahuje potrebnú konkurenčnú schopnosť, 
•	nepripravenosť manažmentu pracovať v náročných trhových podmienkach.

V značnej časti kapacít priemyslu stavebných látok sa využívajú ešte stále pôvodné zastaralé a energeticky náročné výrobné technológie, čo má za následok nízku kvalitu, úzky sortiment a vysoké výrobné náklady produkcie. Za súčasných okolností je možné tento stav zmeniť iba vstupom zahraničných investorov a ich kapitálu.

Súčasná a budúca situácia v priemysle stavebných látok je určovaná viacerými základnými faktormi, ktoré sa navzájom ovplyvňujú a dopĺňajú a v každom výrobnom odbore majú rôznu váhu a štruktúru. 

Týmito faktormi sú:

•	vývoj potreby stavebnej produkcie na Slovensku, ale i v zahraničí,
•	zásoby a disponibilnosť nerudných a stavebných surovín,
•	vstup zahraničných investorov do jednotlivých domácich subjektov,
•	schopnosť exportu surovín a polotovarov, ale predovšetkým vyprodukovaných stavebných materiálov a výrobkov, čo vlastne závisí od účasti zahraničného kapitálu na produkcii priemyslu stavebných látok.

Vývoj stavebnej produkcie vychádza z makroekonomických rámcov vývoja Slovenskej republiky a z tohto pohľadu sa odvíja aj produkcia priemyslu stavebných látok - jednotlivých druhov stavebných materiálov, resp. výrobkov. 

Predpokladané tempá rastu stavebnej produkcie v horizonte do roku 2005, resp. 2010 naznačujú nedostatok zdrojov na investičnú výstavbu a zvlášť pre stavebníctvo. Rozvoj výroby niektorých odborov priemyslu stavebných látok, ak berieme do úvahy prakticky stagnáciu domácej spotreby, môže nastať iba prostredníctvom vývozu. Vývoz je možný iba vstupom zahraničného kapitálu, ktorý prostredníctvom obnovy výrobnej technológie zvýši kvalitu výrobkov a zaistí prienik na zahraničné trhy. Tento postup umožňujú existujúce veľké zásoby kvalitnej suroviny.

V  tabuľke č. 1 je charakterizovaná stratégia vývoja za priemysel stavebných látok ako celok do roku 2005, resp. 2010 ukazovateľmi – výnosy, produkcia, počet zamestnancov a produktivita práce z výnosov a v tabuľke č. 2 produkcia vybraných stavebných materiálov a výrobkov priemyslu stavebných látok.

Základné údaje a ukazovatele priemyslu stavebných látok 
           Tabuľka č. 1  

Údaj – ukazovateľ

Merná

Skutočnosť

Očakávaná skutočnosť
2002

Prognóza

| jednotka | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | | 2005 | 2010
Výnosy celkom | mil. Sk | 19 935 | 23 736 | 22 987 | 23 418 | 24 700 | 29 800 | 40 800
Produkcia celkom | mil. Sk | 16 228 | 19 307 | 18 869 | 20 087 | 21 000 | 26 700 | 39 500
Priemerný evidenčný počet zamestnancov | osoby | 16 172 | 15 327 | 12 919 | 11 898 | 11 800 | 11 200 | 10 500

Produktivita práce
z výnosov

mil. Sk/zam.

1,233

1,549

1,779

1,968

2,093

2,661

3,886

PSL bez žiaruvzdorných výrobkov a plochého skla
Pramene:  Priem P5-01 Ročný podnikový výkaz priemyselnej organizácie 1996-2001, ŠÚ SR

Produkcia vybraných stavebných materiálov a výrobkov priemyslu stavebných látok
Tabuľka č. 2
Stavebný materiál, resp. výrobok | Merná jednotka | Skutočnosť | Očakávaná skutočnosť | Prognóza
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2005 | 2010
Cementy | tis. t | 3 045 | 2 972 | 2 930 | 3 004 | 3 100 | 3 400 | 3 800
Vápno | tis. t | 744 | 664 | 754 | 816 | 850 | 900 | 1 000
Slinok | tis. t | 1 639 | 1 634 | 1 465 | 1 608 | 1 600 | 1 700 | 1 900
Vápenec | tis. t | 3 291 | 3 159 | 3 941 | 3 596 | 3 700 | 4 000 | 4 500
Kamenivo spolu | tis. m^3 | 6 274 | 4 337 | 4 838 | 4 435 | 4 400 | 4 400 | 4 600
z toho:                                     - kamenivo prírodné ťažené | tis. m^3 | 3 248 | 1 904 | 1 815 | 1 646 | 1 600 | 1 500 | 1 400
- kamenivo prírodné drvené | tis. t | 4 993 | 4 014 | 4 988 | 4 602 | 4 600 | 4 800 | 5 300
Murivový materiál pálený | mil. t.j. | 195 | 118 | 172 | 189 | 180 | 180 | 180
Murivový materiál nepálený | mil. t.j. | 333 | 310 ^* | 280 ^* | 300^* | 300 | 320 | 320
Stavebné dielce betónové | tis. m^3 | 195 | 124 | 169 | 137 | 140 | 140 | 140
Keramické stavebné materiály dlažby a obklady | tis. m^2 | 6 887 | 6 300 ^* | 8 800 ^* | 8 500^* | 8 500 | 9 000 | 9 000
Pramene:   Mesačný podnikový výkaz priemyselnej organizácie Priem P1-12 o výrobe vybraných výrobkov 1998-2001, 
    ŠÚ SR
                    ^* Predpoklad MVRR SR    

Predpokladaná výroba uvedená v predchádzajúcej tabuľke zohľadňuje domácu spotrebu a predpoklady vývozu. Surovinová základňa je pre predpokladanú domácu potrebu dostatočná. Výrobné kapacity sú schopné tuzemskú potrebu uspokojiť. Odlišné sú však nároky na kvalitu a požadovanú sortimentnú skladbu, ktorú často nie sú naše domáce výrobky schopné zabezpečiť, hlavne v oblasti keramických dlažieb a obkladov, ako aj dekoračného kameňa.

Z hľadiska jednotlivých odborov priemyslu stavebných látok sa vo vývoji prejavia nižšie uvedené očakávané  skutočnosti, z ktorých stratégia vychádza:
	Odbor maltovín a vláknocementových výrobkov - veľký podiel zahraničných vlastníkov určuje vysokú kvalitu a rozsah výroby, predovšetkým cementu. Zahraniční vlastníci umožňujú jeho uplatnenie i na zahraničných trhoch. Deficit výrobkov zo sadry nie je u nás riešený samostatným produkčným miestom, ale rieši sa dovozom.

Odbor keramiky - tu prebieha výmena technologických zariadení a v roku 2000 nastal výrazný vzostup výroby, pritom i exportu produkcie.

Odbor tehliarstva - až na dve výrobne patriace firme Wienerberger, ktoré majú moderné technologické výrobné zariadenie a vyrábajú kvalitné tepelnoizolačné tvárnice, ostatné prevádzky podnikateľských subjektov majú staršie technologické vybavenie, ktoré modernizujú podľa svojich možností.

Odbor ťažby štrkopieskov, pieskov a spracovania stavebného a dekoračného kameňa - prísna ochrana životného prostredia nedovolí zvyšovať ťažbu štrkopieskov a pritom ich možná náhrada drveným kamenivom, vzhľadom na značnú energetickú náročnosť výroby, sa prejaví v konečnej spotrebe vyššou cenou betónu. Do tohto odboru minimálne vstupujú zahraničné investície a preto domáce malé a stredné podnikanie je v tomto smere ohrozené.

Odbor prefabrikácie - výroba v odbore sa stabilizovala. Predpokladá sa využitie prefabrikátov vo všetkých smeroch výstavby. Rozsah výroby drobného betonárskeho tovaru zodpovedá potrebám trhu. Výroba nepálených murivových materiálov je progresívna a  je vybavená modernou technológiou na európskej úrovni.

Nesporne významným faktorom, vplývajúcim na produkciu určitých druhov materiálov výrobkov, je ich vývoz. Tento je významný nielen z hľadiska vývoja priemyslu stavebných látok, ale aj z hľadiska národohospodárskeho ako faktor, ktorý prispieva k zníženiu deficitu zahraničného obchodu. Základné ukazovatele o vývoze a dovoze sú uvedené v tabuľke č. 3.

Vývoz a dovoz stavebných materiálov a výrobkov
Tabuľka č. 3
Oblasť komodít | Vývoz v mil. Sk (FCO) | Dovoz v mil. Sk (OP)
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001
Maltoviny a vláknocementové výrobky | 2 840 | 3 667 | 3 350 | 4 048 | 234 | 257 | 210 | 310
Tehliarsky priemysel | 25 | 64 | 113 | 93 | 437 | 354 | 160 | 191
Stavebná keramika | 518 | 608 | 750 | 848 | 809 | 796 | 842 | 1 163
Sanitárna keramika | 116 | 143 | 230 | 197 | 242 | 188 | 208 | 237
Kameňopriemysel | 473 | 493 | 664 | 830 | 774 | 767 | 791 | 980
Silikátové prefabrikáty | 645 | 589 | 748 | 731 | 569 | 532 | 739 | 995
Stavebné materiály celkom | 4 617 | 5 564 | 5 854 | 6 747 | 3 065 | 2 894 | 2 950 | 3 875
Rozhodujúce komodity z toho: | | | | | | | |
Portlandské cementy | 2 424 | 3 227 | 3 003 | 3 603 | - | - | 127 | 147
Výrobky z cementu a betónu alebo umelého kameňa | 541 | 497 | 669 | 2 132 | 216 | 198 | 317 | 494
Keramické obklady a dlažby | 505 | 598 | 741 | 839 | 807 | 794 | 842 | 1 162
Sanitárna keramika | - | - | 230 | 197 | 242 | 188 | 208 | 237
Prameň:   TPS Slovakia, s.r.o., Trenčín - Hodnotenie zahranično-obchodnej bilancie za PSL
Vývoz s dovozom je v oblasti priemyslu stavebných látok za posledné roky (1998-2001) stabilizovaný a dosiahol v roku 2001 pomer 64 % : 36 % v prospech vývozu. Vývoz rozhodujúcich komodít (portlandské cementy, výrobky z cementu a betónu, keramické obklady a dlažby) predstavuje každoročne cca 80 - 85 % z celkového objemu vývozu. Z toho vyplýva, že uvedeným rozhodujúcim položkám je potrebné venovať pozornosť hlavne, čo sa týka investícií do výroby, aby vyrábané produkty zostali naďalej konkurencieschopné. 

Dovoz je naopak rozptýlený do množstva položiek, pričom najväčšou z nich sú keramické obklady a dlažby, tvoriace cca 30 % z celkového objemu dovozu. Tieto sú obohatením domácej produkcie dlažieb, obkladov a sú pre domácich výrobcov výzvou, hlavne čo sa týka kvality a designu. 

Na základe existujúcich tendencií sa predpokladá nasledujúci vývoj v oblasti vývozu a dovozu stavebných látok (v cenovej úrovni roku 2001 – tabuľka č. 4):

Skutočnosť a stratégia vývozu a dovozu materiálov a výrobkov priemyslu stavebných látok                                                                                                                                       Tabuľka č. 4
Rok | Merná jednotka | Vývoz | Dovoz | Podiel v %
| | | | Vývoz | Dovoz
1998 | mil. Sk | 4 617 | 3 065 | 60 % | 40 %
1999 | mil. Sk | 5 564 | 2 894 | 66 % | 34 %
2000 | mil. Sk | 5 854 | 2 950 | 66 % | 34 %
2001 | mil. Sk | 6 747 | 3 875 | 64 % | 36 %
2002 | mil. Sk | 7 700 | 4 000 | 66 % | 34 %
2005 | mil. Sk | 10 000 | 4 700 | 68 % | 32 %
2010 | mil. Sk | 15 500 | 6 650 | 70 % | 30 %
Pramene:   TPS Slovakia, s.r.o., Trenčín - Hodnotenie zahranično-obchodnej bilancie za PSL

Aj po roku 2001 by mal byť vývoz i dovoz stabilizovaný a nemalo by dochádzať k mimoriadnym výkyvom. Väzba vývoja priemyslu stavebných látok na potreby stavebnej produkcie sa v posledných rokoch rovnako stabilizovala, táto skutočnosť je podporovaná aj udržiavaním aktívnej bilancie medzi vývozom a dovozom v PSL. Jednoznačne k tomu prispeli aj zahraniční investori v niektorých výrobných odboroch priemyslu stavebných látok. Tento trend by sa mal udržiavať i v nasledujúcich rokoch. 

Súčasná situácia v odvetví priemyslu stavebných látok a v ťažbe nerudných a stavebných surovín, ako aj stratégia do roku  2005, resp. 2010 je súhrnne charakterizovaná týmto všeobecným rámcom:

•	Zásoby a ťažba nerudných a stavebných surovín, ako aj produkcia materiálov a výrobkov priemyslu stavebných látok sú dostatočné pre potreby slovenského trhu.
•	Kvalita a množstvo surovinových zásob vysoko prevyšuje domácu potrebu a je tu ambícia využiť a spracovať suroviny na výrobky a tieto exportovať.
•	Za týmto účelom treba vyvinúť maximálne úsilie na získanie zahraničných investorov, ktorí sa pričinia o umiestnenie kvalitných výrobkov na zahraničných trhoch.

Týmto spôsobom príde k plnému využitiu veľkého potenciálu, ktorý poskytujú disponibilné nerudné a stavebné suroviny a ich spracovanie na stavebné materiály a výrobky. Možno to nie je až taká lukratívna výroba s malým množstvom pridanej hodnoty, ale každopádne sa dá z toho vyťažiť komparatívna výhoda a uplatnenie na zahraničných trhoch. V súčasnej situácii celkovej pasívnej bilancie zahraničného obchodu je podpora zahraničným investorom pri investíciách do odvetvia priemyslu stavebných látok a ťažby nerudných a stavebných surovín plne oprávnená.

Vo vzťahu k pritiahnutiu zahraničného kapitálu a investícii je potrebné ešte zdôrazniť, že jednou z ciest je tiež vytváranie priemyselných parkov v rámci regionálnych projektov, ktoré sú pripravené a boli v rámci projektu Phare „Ekonomická a sociálna súdržnosť“ už aj schválené. 

Vhodným miestom, kde by mohol vstúpiť tiež priemysel stavebných látok  so svojou stratégiou rozvoja je priemyselný park Spišská Nová Ves. V blízkosti parku sa  nachádzajú zdroje nerudných surovín - sadrovca a anhydritu - vhodné pre ťažbu a úpravu pre cementárenský priemysel, ale aj pre následné vyššie zhodnotenie suroviny zavedením výroby sadry ako aj ďalších výrobkov na jej základe.

Veľké bohatstvo nerudných a stavebných surovín pre využitie priemyslom stavebných látok  má juhoslovenská kotlina vymedzená regiónmi Veľký Krtíš, Lučenec, Poltár, Rimavská Sobota, Revúca. Pripravený projekt Silikátovej zóny Lučenec je  vypracovaný na tento širší územný záber.

Navrhnutý je tiež priemyselný park Lučenec – juh, ktorý je umiestnený v území vyhradenom pre priemyselnú činnosť v rámci platného územného plánu. Využije existujúcu infraštruktúru avšak s príslušným rozšírením. Navrhované výrobné programy v parku okrem iných v spojitosti s priemyslom stavebných látok sú: výroba vlákien a izolačných materiálov na báze bazaltov, výroba stavebnej keramiky, výroba pálenej krytiny, výroba omietkových zmesí a farieb, výroba sorbentov na báze smektitového tufu a diatomitu. 

Je predpoklad, že postupom času dôjde v danej oblasti k príprave viacerých priemyselných parkov so zámerom využitia nerudných surovín - kaolinitických ílov, pieskov, tehliarskych surovín, magnezitu.

Významnými špecifickými cieľmi vo vzťahu k rozvoju priemyslu stavebných látok sú  predovšetkým:

□	Reštrukturalizácia, mikroekonomická adaptácia a stimulácia rozvoja podnikov, pričom podpornými opatreniami sú - liberalizácia podnikateľského prostredia; vstup priamych zahraničných investícií; podpora malého a stredného podnikania; podpora výskumu a vývoja; rozvoj infraštruktúry a ekológie. 

□	Stabilizácia podnikateľského prostredia a  jeho kontinuálne vylepšovanie. 

□	Podpora odbytu s osobitným zreteľom na export, pričom podpornými opatreniami sú –napr. maximalizácia exportného odbytu existujúcich kapacít a výrob pre potreby tvorby zdrojov na presun vyvážaných komodít do skupiny konkurencieschopných kvalitou; podpora priemyselných podnikov vyrábajúcich na báze  spracovania domácich surovín a s produkciou schopnou konkurovať na trhoch. 

□	Kontinuálny rast konkurencieschopnej produkcie a služieb s osobitným zreteľom na malé a stredné podniky, pričom podporným opatreniami sú – napr. nižšie finančné zaťaženie a prístup ku kapitálu; zvyšovanie vedomostného potenciálu riadiacich pracovníkov malých a stredných podnikov v oblasti investícií, rozvoja výroby (hlavne poznatky v oblasti moderných technológií) a marketingu; podpora inovačného rozvoja na báze poznatkov domáceho výskumu a vývoja; podpora transferu technologických informácií z priemyselne vyspelých krajín; podpora informačných systémov, atď.. 

□	Využitie domácich zdrojov generujúcich hospodársky rast a trvalú konkurencieschopnosť, pričom podpornými opatreniami sú – napr. rozvoj výrob v sektoroch: výrobky sklárskeho priemyslu: - sklenené vlákna a nadväzné výrobky, technické sklo, úžitkové sklo, minerálne vlákna, výrobky priemyslu stavebných látok: portlandské cementy, žiaruvzdorné výrobky, keramické výrobky. Očakávaným prínosom je rast objemu výroby na báze domácich surovín a pokles objemu vývozu surovín bez ich spracovania.

□	Budovanie a rozvoj priemyselných parkov, pričom očakávaným prínosom je budovanie výrobno-inovačných sietí; vytvorenie nových efektívnych pracovných miest; rozšírenie zahraničnej a domácej deľby práce a transfer technológií; zvýšenie konkurencie-schopnosti územných jednotiek; stabilizácia a rozvoj podnikateľského prostredia. 

Príloha č. 3

Stavebné fondy v SR v hodnotovom (obstarávacie ceny, mld. Sk) a objemovom vyjadrení (mil. m^3)

Odbory stavebných objektov | Obdobie
| do r. 1950 | 1951 - 1960 | 1961 - 1970 | 1971 - 1980 | 1981 - 1990 | 1991 - 1997 | 1998 - 2000 | C e l k o m
| mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3 | mld. Sk | mil. m^3
Stavebné fondy celkom | 703,6 | | 444,0 | | 633,8 | | 1438,8 | | 1672,0 | | 648,2 | | 234,6 | | 5775,0 |
Budovy a haly občianskej výstavby | 126,5 | 23,33 | 82,1 | 15,08 | 135,5 | 24,46 | 310,5 | 56,50 | 385,3 | 71,74 | 120,2 | 22,72 | 74,9 | 17,2 | 1235,0 | 231,03
Bytová výstavba | 168,5 | 44,11 | 115,4 | 29,52 | 186,9 | 47,00 | 357,2 | 88,82 | 352,0 | 87,51 | 100,8 | 25,36 | 29,4 | 7,4 | 1310,2 | 329,72
Budovy a haly pre výrobu a služby | 176,9 | 55,96 | 129,7 | 41,45 | 196,6 | 64,28 | 377,3 | 117,00 | 466,5 | 143,83 | 144,0 | 47,71 | 38,8 | 10,4 | 1529,8 | 480,63
Budovy spolu | 471,9 | 123,4 | 327,2 | 86,05 | 519,0 | 135,74 | 1045,0 | 262,32 | 1203,8 | 303,08 | 365,0 | 95,79 | 143,1 | 35,0 | 4075,0 | 1041,38

	Prameň: stav do roku 1997 – Monitorovanie spotreby energie budov, VVÚPS – NOVA s.r.o., Bratislava, november 1999
                      roky 1998 – 2000 dopočet ÚEOS – Komercia, a.s., Bratislava

Príloha č. 4
Konkurencieschopnosť slovenského stavebníctva

Konkurenčná schopnosť slovenskej ekonomiky, a teda aj stavebníctva sa v súčasnosti musí opierať o kvalitatívne predpoklady a predovšetkým o tie predpoklady, ktoré v súčasnosti sledujú vyspelé krajiny. Slovenské stavebníctvo v záujme zabezpečenia svojej konkurencieschopnosti musí reagovať na rovnaké výzvy ako stavebníctvo krajín Európskej únie. Ide predovšetkým o tieto postupy a filozofie:

•	Stavebníctvo v budúcnosti nemôže využívať len existujúce metódy stavania a stavebné procesy (Ak vychádzame z klasifikácie základných fáz rozvoja konkurenčných výhod jednotlivých ekonomík, t. j. zdrojových investičných a inovačných, slovenská ekonomika sa teraz nachádza v prvej fáze. Výroba využíva prírodné zdroje alebo relatívne lacnú pracovnú silu, a tým dosahuje určité konkurenčné výhody a čiastočne zasahuje do druhej fázy /ide o výrobu investičných výrobkov s polotovarov, ako aj o výstavbu infraštruktúry/. Osobitne toto hodnotenie platí pre stavebníctvo. Ekonomicky vyspelé krajiny Európskej únie sa už nachádzajú v tretej fáze – inovačnej, opierajú sa o dostatok vzdelanej pracovnej sily a o vysoký stupeň aktívneho vedecko-technického potenciálu, čo sa zhodnocuje najmä v oblasti výrobných a informačných technológií.).

•	Nevyhnutné je zabezpečovanie a využívanie nových technológií, technológie požadované na zvýšenie konkurencieschopnosti stavebníctva nemôžu zotrvávať len na riešeniach partikulárnych problémov, ale musia využívať zdroje nových a najlepších ideí aj z ďalších sektorov priemyslu    a „požičiavať si“ alebo prijímať idey a aplikácie. Jedine vyhľadávaním inovatívnych riešení sa bude stavebníctvo ďalej rozvíjať a udržiavať svoju konkurencieschopnosť.

•	Narastajúci význam technológií sa stáva rozhodujúci, spolu s manažmentom kvalifikácie a znalostí sa stáva stredobodom všetkého podnikania. Úroveň výkonnosti narastá konštantne, ako výsledok inovácií v komunikačných technológiách a učení. Rozvoj sa posúva od intenzity na prácu ku kapitálovej intenzite vedomostí. Životne dôležitou zložkou tohto posunu je technológia. 

•	Nové technológie produkujú skôr „pridanú hodnotu“, ako priame prínosy; dôsledky z aplikovania inovatívnej technológie v jednej firme môžu ovplyvniť ostatných v dodávateľskom reťazci. Ekonomické prínosy sa preto nedajú tak jasne a jednoznačne zmerať.

•	Možno konštatovať, že náklady na inovácie a výskum sa prejavujú ako investícia, ktorá môže viesť k rozvoju a aplikovaniu v stavebníctve. Odhaduje sa však, že rozvoj a aplikácie stoja päťkrát viac (zahraničné skúsenosti) ako inovácie a výskum. Ak majú potenciálne aplikácie byť prínosom pre stavebníctvo, potom je dôležité, aby sa našli efektívnejšie prostriedky financovania ich implementácie na podporenie využívania technológie pre zvyšovanie konkurencieschopnosti stavebníctva (napr. z iniciatívy Európskej Komisie sa overuje benchmarking, ako faktor zvyšovania výkonnosti stavebníctva).

•	V konkurovaní ostatným sa musí stavebníctvo celkove spoliehať na zvýšené „pridávanie intelektuálnej hodnoty“. Nemôže konkurovať na medzinárodných trhoch na báze štandardných technológií a poskytovania základných inžinieringových služieb. Vzrast informačnej technológie znamenal, že informácia sa môže rozširovať rýchlejšie. Technické vzdelanie a profesionálne schopnosti a zručnosti sú k dispozícii po celom svete a na zabezpečenie konkurencieschopnopsti musí pridaná hodnota obsahovať inovatívne myšlienky (nápady, idey) a riešenia. To si vyžaduje stále investície do výskumu a aplikovania nových technológií a vzdelania, ak sa má kontinuálne udržovať konkurencieschopnosť.

•	Stavebníctvo hrá významnú úlohu v prosperite obyvateľstva. Tento faktor by mal motivovať aktérov stavebného procesu na všetkých úrovniach využívať najvyššiu úroveň vedomostí a schopností. Vzdelávanie na zvyšovanie technickej úrovne vo výskume a rozvoji pomôže vytvárať konkurencieschopné pracovné sily.

•	V reakcii na výzvu spĺňať meniace sa požiadavky spoločnosti musí v narastajúcej miere priberať do svojich aktivít dimenzie ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. Otvorenosť trhov s vyššou mobilitou kladie zvýšené požiadavky na prírodné zdroje. Sú tu požiadavky na environmentálne technológie a manažérske schopnosti pre obytné a priemyselné oblasti a na riešenie vplyvov z turistiky.

•	Ako dôležité oblasti realizácie budúceho výskumu, rozvoja a aplikácie výsledkov sa javia: efektívne využívanie pozemkov a budov, rozvoj dopravnej infraštruktúry, úspory energií, lokálne stavebné materiály, minimalizácia nákladov a životný cyklus, stavebné odpady, vplyvy stavebníctva na životné prostredie, atď..

Z uvedeného vyplýva, že výskum, technologický rozvoj a inovácie, rovnako ako vzdelanie a adekvátna kvalifikácia sú rozhodujúce v hodnotovom reťazci stavebníctva a majú prvoradý význam pre ďalší rozvoj a zvyšovanie konkurencieschopnosti stavebníctva.

Z hľadiska vlastného stavebníctva je to predovšetkým otázka konkurencieschopnosti stavebných firiem tak, aby sa tieto vedeli presadiť na fungujúcom celeourópskom stavebnom trhu.

Príloha č. 5

Návrh zamerania výskumu v oblasti výstavby a stavebníctva zahrnuté do aktualizácie koncepcie vednej a technickej politiky MVRR SR do roku 2005 s výhľadom do roku 2010

Konkrétne úlohy a ich parametre orientovať na nasledovné oblasti:

a)	Šetrenie energiou
•	rozvíjať stratégiu energetických úspor, integrovaný prístup k využívaniu energie,
•	vyvíjať technológie pre budovy s potrebou energie o 50 % nižšou ako dnes,
•	inovovať energeticky efektívne návrhy systémov a výrobkov k dosiahnutiu cieľov energetickej efektívnosti: integrácia solárnych a ďalších obnoviteľných energetických systémov, modernizácia adaptovaných systémov ...,
•	vyvíjať energeticky efektívne projekty lacného bývania,
•	hodnotiť zviazané energie na vybrané materiály a stavebné technológie, a i.;

b)	Fond budov
•	zlepšenie vlastností súčasného fondu budov,
•	vývoj nedeštruktívnych diagnostických metód hodnotenia stavu budov,
•	vývoj modelov predikcie prevádzkovej životnosti stavieb,
•	vývoj nových technológií a systémov pre renovácie a modernizácie;

c)	Zdravie a pohoda prostredia
•	porozumieť vplyvu vystavaného prostredia na zdravie a obmedzenie zdravotných rizík,
•	zlepšiť kvalitu vzduchu,
•	skúmať sociálnu  udržateľnosť  pri svojpomocnej výstavbe,
•	zlepšiť postupy čistenia kontaminovanej pôdy, a i.; 

d)	Odpady
•	zlepšiť zachádzanie s odpadmi (pracoviská a obce),
•	obmedziť environmentálny vplyv stavebného odpadu jeho mimalizáciou a recykláciou a pod.;

e)	Šetrenie zdrojmi
•	predvídať nedostatok čerstvej vody,
•	vyvíjať zariadenie šetriace vodu v nových i používaných budovách a systémov na odoberanie dažďovej vody,
•	vyvíjať metodiky úspory a recyklácie stavebných materiálov, ich opätovného použitia a nahrádzanie obnoviteľnými materiálmi,
•	skúmať metódy efektívneho využívania materiálov (prevádzková životnosť, systémové opravy a modernizácia, zlepšená kvalita materiálov, prvkov a služieb),
•	vyvíjať nové materiály a spôsoby využitia pôvodných stavebných materiálov,
•	porozumieť javom spojeným s prirodzenými pohybmi piesku a riešenie dynamického chovania stavieb v mäkkých pôdach,
•	vyvíjať on-line informačné systémy o výrobkoch,
•	zlepšovať trvanlivosť povrchových úprav,
•	zvyšovať predpokladané životnosti pôvodných stavebných materiálov a technológií;

f)	Proces výstavby
•	výhľad stavebných činností v krátkodobej i dlhodobej perspektíve,
•	skvalitňovanie stavebných procesov so zdôrazňovaním celého životného cyklu ako riadiaceho princípu,
•	vývoj inžinierskych metód prestavby,
•	inovácia metód projektovania, stavebných metód (otvorené systémy stavania, zásadná reorganizácia procesu),
•	vývoj materiálov a systémov: nové, funkčne integrované stavebné prvky, trvanlivosť, opraviteľnosť a modernizovateľnosť výrobkov.