NARIADENIE  VLÁDY
Slovenskej republiky

z 8. januára 2003,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 64/1998 Z.z., ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územného plánu veľkého územného celku Bratislavský kraj v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 336/2001 Z.z.

Vláda Slovenskej republiky podľa § 27 ods.1 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 237/2000 Z.z. nariaďuje:

Čl. I

            Nariadenie vlády Slovenskej republiky č.64/1998 Z.z., ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územného plánu veľkého územného celku Bratislavský kraj v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 336/2001 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

Príloha č. 2 vrátane nadpisu znie:

"Príloha č. 2 k nariadeniu vlády č. 64/1998 Z.z.

ZÁVÄZNÁ ČASŤ ÚZEMNÉHO PLÁNU VEĽKÉHO ÚZEMNÉHO CELKU
BRATISLAVSKÉHO KRAJA

I.	Záväzné regulatívy územného rozvoja

              Pri   riadení   využívania   a  usporiadania   územia   kraja   treba  dodržať  tieto  záväzné 
              regulatívy:

1.	V oblasti usporiadania územia,  osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry
1.1	vychádzať pri územnom  rozvoji Bratislavského kraja  z   rovnocenného      zhodnotenia vnútroregionálnych  vzťahov,   najmä  medzi   Bratislavou   a   ostatným  územím kraja, a    nadregionálnych    vzťahov,     najmä     na     susedné   kraje - regióny,     Slovensko   a   zahraničie,   a     pritom    zdôrazniť    špecifickosti    kraja    vyplývajúce   z   polohy   kraja   a  lokalizácie hlavného  mesta  Slovenskej republiky na jeho území,
1.1.1	upevňovať v oblasti medzinárodných súvislostí priame väzby na jednu z hlavných európskych osí v smere Stuttgart- Mníchov- Linz- Viedeň- Bratislava- Budapešť- Beograd a to najmä s prepojením v Bratislave,
1.1.2	rozvíjať ťažiská osídlenia a sídla pozdĺž spojníc viedenskej a budapeštianskej aglomerácie,
1.1.3	upevňovať sídelné väzby najmä na považský pás a na záhorský pás v pokračovaní na území  Českej republiky,
1.1.4	rozvíjať bratislavsko-trnavské ťažisko osídlenia aj ako súčasť vyššej celoeurópskej aglomerácie Viedeň- Bratislava- Győr s dominantným centrom tvoreným hlavným mestom Bratislava ako jedným z centier tejto európskej rozvojovej aglomerácie,
1.1.5	vytvárať nadnárodnú sieť spolupráce medzi jednotlivými mestami, regiónmi a ostatnými aktérmi územného rozvoja v Slovenskej republike a okolitých štátoch, s využitím väzieb medzi jednotlivými sídlami a väzieb sídelných systémov v euroregiónoch a ďalších oblastiach cezhraničnej spolupráce,
1.1.6	podporovať vytvorenie homogénneho bratislavsko-trnavsko-nitrianskeho ťažiska osídlenia medzinárodného významu s prepojením na najvyššiu európsku polycentrickú sústavu aglomerácií a miest,
1.1.7	zabezpečovať rozvojovými osami pozdĺž komunikačných prepojení medzinárodného a celoštátneho významu sídelné prepojenia na medzinárodnú sídelnú sieť,
1.1.8	formovať sídelnú štruktúru na nadregionálnej úrovni prostredníctvom regulácie priestorového usporiadania a funkčného využívania územia jednotlivých hierarchických úrovní ťažísk osídlenia, centier osídlenia, rozvojových osí a vidieckych priestorov, 
1.2	riešiť kraj v principiálnom členení na funkčné územné celky, ktoré sú v zásade   totožné 
              s  administratívnymi územiami  okresov, a to na
1.2.1      hlavné mesto Bratislava (okresy I. - V. Bratislava),
1.2.2      okres Malacky (záhorský funkčný celok),
1.2.3      okres Pezinok (malokarpatský funkčný celok),
1.2.4      okres  Senec  (členený  na   dva  funkčné  celky  -  senecký a podunajský),
1.3         podporovať vytvorenie  sídelných  rozvojových   pólov  Bratislavského   kraja  s cieľom 
              decentralizácie  bývania  obyvateľstva a pracovných príležitostí, a to do
1.3.1      regionálnych rozvojových pólov mesta Bratislavy,
1.3.2      terciárnych rozvojových centier,
1.4         rozvíjať  regionálne  rozvojové  póly mesta  Bratislavy  z  hľadiska vyváženého  rozvoja 
              kraja v priestoroch obcí
1.4.1      Stupava,  najmä  vo  väzbe  na  Bratislavu - mestské časti  Záhorská Bystrica,  Devínska  
              Nová Ves,
1.4.2      Svätý Jur, najmä vo väzbe na Bratislavu - mestskú časť Rača,
1.4.3	Ivanka   pri    Bratislave  a  Bernolákovo,    najmä   vo  väzbe   na    Bratislavu - mestskú   časť  Vajnory  a  východnú časť  mestskej časti Bratislava -  Nové Mesto,
1.4.4	 Rovinka  a Dunajská  Lužná, najmä  vo väzbe  na Bratislavu - mestskú časť  Podunajské
              Biskupice,
1.5         rozvíjať ako terciárne rozvojové centrá s komplexnou vybavenosťou  a    cezregionálnou 
              pôsobnosťou  mestá Malacky,  Pezinok, Modra a Senec,
1.6         podporovať územný  rozvoj v zásade v  smere  sídelných  rozvojových osí  pri    doteraz 
              uplatňovanom  radiálnom systéme v smeroch
1.6.1      záhorskom cez Malacky na Moravu alebo cez Senicu,
1.6.2      malokarpatskom cez Pezinok - Modru na Trnavu,
1.6.3      seneckom cez Senec na Trnavu alebo Galantu,
1.6.4      podunajskom cez Šamorín na Dunajskú Stredu - Komárno,
1.6.5      južnom    cez   Bratislavu -mestskú   časť   Rusovce  na   Mosonmagyaróvár  (Maďarská  
              republika),
1.6.6      západnom cez Hainburg  a Devínsku Novú Ves na Viedeň (Rakúska republika),
1.6.7      juhozápadnom cez Kittsee na Parndorf (Rakúska republika),
1.7	podporovať rozvoj vidieckeho osídlenia s  cieľom  vytvorenia  rovnocenných  životných 
              pod mienok obyvateľov,
1.7.1	podporovať   vzťah   urbánnych   a  rurálnych  území  v  novom  partnerstve  založenom  na integrácii  funkčných  vzťahov   mesta  a  vidieka  a  kultúrno-historických  a   urbanisticko - architektonických daností,
1.7.2 	zachovávať pôvodný špecifický ráz vidieckeho priestoru, vychádzať z pôvodného charakteru zástavby a historicky utvorenej okolitej krajiny, zachovávať historicky utváraný typ zástavby obcí (vinohradnícky, poľnohospodársky na Záhorí, v Podunajskej nížine a pod.) a zohľadňovať národopisné/etnické špecifiká zástavby jednotlivých obcí (slovenské, maďarské, chorvátske, nemecké),
1.7.3	pri rozvoji vidieckych oblastí zohľadňovať ich špecifické prírodné a krajinné prostredie a pri rozvoji jednotlivých činností dbať na zamedzenie, resp. obmedzenie možných negatívnych dôsledkov týchto činností na krajinné a životné prostredie vidieckeho priestoru,
1.7.4	vytvárať podmienky dobrej dostupnosti vidieckych priestorov k sídelným centrám, podporovať výstavbu verejného dopravného a technického vybavenia obcí, moderných informačných technológií tak, aby vidiecke priestory vytvárali kultúrne a pracovne rovnocenné prostredie voči urbánnym priestorom a dosiahnuť tak skĺbenie tradičného vidieckeho prostredia s požiadavkami na moderný spôsob života,
1.7.5	dbať na zachovanie vidieckeho charakteru v obciach pričlenených k mestám (najmä k Bratislave),
1.8	rešpektovať v ďalšom rozvoji  územie Záhorie   (vojenský obvod)    v   zmysle    zákona 
              č.169/1949  Zb. o   vojenských  obvodoch s  jeho  súčasťami  s  vojenským výcvikovým  
              priestorom  Kuchyňa,  s letiskom Kuchyňa   a  s  vojenským   výcvikovým     priestorom
              Turecký  vrch vrátane  ich  ochranných  a   bezpečnostných  pásiem  a  zachovať ostatné vojenské objekty  a  zariadenia  vrátane   ich  ochranných   a   bezpečnostných    pásiem;    ďalšie  stupne územnoplánovacej dokumentácie    treba   konzultovať  s   Ministerstvom  obrany   Slovenskej      republiky;     premiestnenie niektorých    vojenských     objektov   bude v nevyhnutných prípadoch  možné, len ak sa po vzájomnej  dohode   pre  vojenskú   správu   vopred vybuduje náhradný objekt,
1.9	podporovať   rozvoj Bratislavy  a Bratislavského  kraja v ich  medzinárodnom  význame    ako  sú    časti   jedného  z  centier - aglomerácií    najvyššieho    európskeho    významu   (Viedeň - Bratislava)  najmä  v  oblasti  vedy,  výskumu,  obchodu, turistiky a dopravy,
1.10	podporovať   rozvoj   vyššej   a  špecifickej  občianskej    vybavenosti   v    regionálnom rozvojovom  póle  mesta Bratislavy  Ivanka pri Bratislave a Bernolákovo,
1.11	podporovať rozvoj priemyselných parkov podľa zákona č. 193/2001 Z.z. o podpore na zriadenie priemyselných parkov a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 180/1995 Z.z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov,
1.12	podporovať rozvoj priemyselného parku pre automobilový priemysel v priestore medzi obcami Lozorno a Zohor,
1.13	podporovať   rozvoj   mesta   Bratislavy  ako  špecifického  centra plniaceho okrem funkcie hlavného  mesta  štátu  aj  funkciu  centra  európskeho významu,
1.14	podporovať budovanie rozvojových osí, a to:
1.14. 1   prvého   stupňa:      Bratislava -  Modra -  Trnava - Žilina,   záhorská       rozvojová     os Bratislava  - Malacky - Kúty - štátna hranica s Českou republikou,
1.14. 2   druhého stupňa: žitnoostrovná os Bratislava - Dunajská Streda,
1.14. 3   tretieho  stupňa:  malokarpatská    os   Modra -  Smolenice,    podunajská     os    Senec -
              Galanta - Nové Zámky.
2.           V oblasti rozvoja rekreácie a cestovného ruchu
2.1	usmerňovať funkčno-priestorový subsystém cestovného  ruchu  a  rekreácie    v     zhode  s  prírodnými  (Dunaj, Malé Karpaty)  a  civilizačnými   danosťami    a    v      súbežnom
              zabezpečovaní  nárokov obyvateľov kraja, najmä Bratislavy, na každotýždennú a koncotýždennú   rekreáciu,  ako  aj  účastníkov širšej  aj    cezhraničnej turistiky na poznávaciu  a rekreačnú turistiku,
2.2	podporovať v komplexnosti   podunajský   pás   až   po  Gabčíkovo s cieľom  prepojenia
              Bratislavy s   rekreačnými  cieľmi  pri Dunaji  vrátane   rekreačného   územia  v  lokalite  
              Jarovského  ramena,  zdrže Hrušov  a  medzi derivačným kanálom a  korytom    Dunaja; 
              zohľadniť  tak  dunajskú  vodnú   turistickú  trasu   stredoeurópskeho   významu,   ktorá 
              je   daná  vodnou   magistrálou   Rýn - Mohan - Dunaj a   od Devína aj  s prepojením  na 
              rieku Moravu,
2.3	podporovať okolo Bratislavy vytvorenie funkčno-priestorového systému       prímestskej
              rekreácie,
2.4	podporovať    prepojenie    rekreačného    prostredia    pri    Dunaji    s Malými   Karpatmi   priečnym   pásom   cez    Podunajskú   nížinu  v trase Hamuliakovo -  Ivanka - Svätý Jur -  Limbach   v    strede   s   rekreačnou    zónou    Ivanka   pri    Dunaji,    Most   na  Ostrove  a    Zálesie,   na   ktorej území  sa tento pás križuje s rekreačným  pásom   pozdĺž  Malého   Dunaja;  v      rámci  priečneho  pásu sa zabezpečí   značná    časť    nárokov    obyvateľov  východných   štvrtí   Bratislavy   a   súčasne   sa    vytvorí   žiaduci ekologicky  významný  zelený pás,
2.5         podporovať   prepojenie     medzinárodnej  cyklistickej turistickej   trasy pozdĺž  Dunaja  s  trasami  smerom na Záhorie, Malé  Karpaty a na Považie,
2.6	zamerať   sa   v   chránených   územiach   (Chránená  krajinná   oblasť      Malé    Karpaty, Chránená   krajinná  oblasť   Záhorie a maloplošné chránené územia)   predovšetkým    na   skvalitnenie   vybavenostnej  štruktúry  existujúcich rekreačných  zariadení,  nerozširovať ich   zastavané   územie  a  nezakladať v   chránených   územiach   nové   lokality;    novú  požadovanú    vybavenosť    lokalizovať  do obcí  nachádzajúcich sa vo vhodnej  polohe k  rekreačnému   prostrediu   (platí   pre   všetky priestory,  nielen vo  vzťahu ku  chráneným  zemiam);    pri   zabezpečení     prostredia     pre     rekreáciu   a   turistiku   vychádzať  zo zásady vytvárať rekreačné krajinné  (územné) celky.
2.7	nadviazať   na  medzinárodný  turizmus  rozvíjaním poznávacieho cestovného ruchu a tiež sledovaním turistických tokov a dopravných trás (cestných, vodných) prechádzajúcich  resp.   končiacich v kraji a v Bratislave;   venovať väčšiu pozornosť     aktívnemu  zahraničnému    turizmu,  cezhraničným  vzťahom a malému prihraničnému a tranzitnému  cestovnému ruchu,
2.8	prepojiť  dôslednejšie ciele poznávacieho a rekreačného turizmu,
2.9         podporovať   okolo   Bratislavy vytvorenie funkčno-priestorového systému    prímestskej  
              rekreácie,
2.10	využiť   v   aktívnom   turizme     bohatú   etnicky   rôznorodú štruktúru kraja (slovenská, maďarská, chorvátska, nemecká).
3.            V oblasti   usporiadania  územia z  hľadiska  ekologických aspektov, ochrany prírody a   
               ochrany pôdneho fondu
3.1	rešpektovať   poľnohospodársky    a   lesný pôdny  fond ako faktor  limitujúci urbanistický rozvoj kraja definovaný  v záväznej  časti územného plánu veľkého územného celku,
3.2	zabezpečiť  protieróznu  ochranu  pôdneho  fondu  vegetáciou  v rámci  riešenia  projektov  pozemkových úprav,
3.3	podporovať  dobudovanie  prvkov  regionálneho územného systému  ekologickej   stability  výsadbou  plošnej   a   líniovej zelene,    prirodzeným    spôsobom     obnovy     a   pod. v regionálnych  biocentrách Kamenáče, Hrubá pleš  a biokoridorov Malý Dunaj, Vydrica, Mláka, Roštún - Sušiansky  háj,  Gidra,     Malé   Karpaty-Uľanská     mokraď,    Suchý potok,   Dlhý    kanál a v biokoridoroch vedených nivami tokov Záhoria a pod.
3.4         spresniť  a  novovybudovať   prognózované  biokoridory  prepájajúce   jednotlivé  prvky 
              územného    systému    ekologickej  stability,  najmä   biokoridor   Malý  Dunaj - Dunaj, 
              biocentrá     Záhoria   a   Malých   Karpát   a    pod.;   na   tento   účel  treba  vyňať   časť 
              pozemkov   z    poľnohospodárskeho pôdneho fondu,
3.5         v  nadväznosti  na   systém  náhrad   hospodárskej     ujmy   pri vynútenom    obmedzení    
              hospodárenia  rešpektovať  pri  hospodárskom  využití  prvky  regionálneho    územného 
              systému  ekologickej   stability a požiadavky   na   ich   ochranu a funkčnosť;    z prvkov 
              územného systému ekologickej   stability  vylúčiť hospodárske  využitie    týchto území, 
              prípadne    povoliť   len   extenzívne  využívanie   zohľadňujúce     existenciu    cenných
              ekosystémov, a to takto:
3.5.1       pri   lesných   ekosystémoch   zabezpečiť   preradenie  z  lesov hospodárskych  do lesov
              ochranných,  resp. lesov osobitého určenia s osobitým spôsobom  hospodárenia,
3.5.2	pri  prvkoch regionálneho územného systému ekologickej  stability charakteru   lúčnych
porastov    prejsť   na     extenzívne    využívanie  (pravidelné    kosenie,    nepoužívanie 
              agrochemikálií,  či už umelých hnojív, alebo ochranných prostriedkov),
3.5.3      pri    prvkoch    územného    systému    ekologickej   stability   charakteru   mokraďných
              spoločenstiev,  stanovíšť  mŕtvych  ramien,   vodných tokov   a   ich  nív , ale   i    umelo  
              založených    stanovíšť   (zaplavené  ťažobné  jamy,   rybníky a pod.)   ponechať    vývoj   
              bez zásahu,
3.6         zabrániť  ďalšej  monokulturizácii  prvkov  územného  systému  ekologickej    stability - 
              pri  jednotlivých  prvkoch  územného  systému   ekologickej   stability    podľa   potreby   
              zabezpečiť obnovu   pôvodného druhového   zloženia   -  lúk,  lesných    ekosystémov  a    
              pod.,
3.7	        prispôsobovať  vedenie   trás  dopravnej   a   ostatnej    technickej  infraštruktúry   mimo  
              komplexov  lesov,  aby sa netrieštili,  resp. ich okrajom,
3.8	        zamedziť  holorubný   spôsob   ťažby  v  biokoridoroch,    biocentrách   a    vyznačených 
              genofondových plochách,
3.9         prinavrátiť  prednostne  v   územiach  dotknutých  výstavbou  Vodného diela Gabčíkovo 
              dočasne  vyňaté  lesné  pozemky  lesnému   hospodárstvu  a   počas   ďalšieho     rozvoja 
              podporovať prednostne  koncepčné  zalesnenie  územia   ako  náhradu   za trvalo  odňaté
              pozemky lesnému hospodárstvu,
3.10       spresniť pri  biocentrách  v  rámci Chránenej krajinnej oblasti Malé  Karpaty hranicu  na 
              základe   podrobného  prieskumu (Nad  Jurom, Vajnorská dolina, Zbojníčka, Panský les, 
              Pekná cesta,  Hrubý vrch),
3.11       vytvoriť   pufrovacie    zóny   v   okolí    jednotlivých   biocentier    a    biokoridorov   zo 
              zatrávnených zón ponechaných sukcesii,
3.12       zabezpečiť   v   biocentre   dropa   špeciálne   agrobiocenózy  zamerané na udržanie jeho 
              populácie,
3.13	eliminovať systémovými opatreniami  stresové  faktory  pôsobiace  na prvky  územného
              systému  ekologickej stability (pôsobenie    priemyselných    a    dopravných    exhalácií,
              poľnohospodárskej  chemizácie,   znečistenia  vodných  tokov  a pod.),
3.14	zabezpečiť funkčno-priestorové previazanie územne samostatných  častí  Bratislavského 
              lesného  parku,  t.j. Devínskej Kobyly - Sitiny - masívu Malých Karpát,
3.15       odstrániť   skládky   odpadu   lokalizované   v   územiach   prvkov   územného   systému 
              ekologickej stability,
3.16	       regulovať intenzitu poľnohospodárskej  výroby v  ochranných zónach prvkov územného 
              systému ekologickej stability,
3.17	       regulovať rozvoj rekreácie v  lokalitách tvoriacich prvky územného systému ekologickej  
              stability a na územiach osobitnej ochrany prírody,
3.18	       zlepšiť štruktúru využitia  zeme  výsadbou plôch krajinnej a verejnej zelene; na výsadbu 
              verejnej   zelene  v  plnej   miere    využiť  nepoužívané  plochy  pozdĺž antropogénnych
              líniových  prvkov - cesty, hranice honov, kanály a pod.,
3.19       vytvoriť    súbor     remízok    slúžiacich     ako     refúgiá     živočíchov    v      otvorenej
              poľnohospodárskej     krajine;  pri  výsadbe   zelene    podporovať   výber   prirodzených 
              spoločenstiev,
3.20       zabezpečiť   revitalizáciu   tokov   a  sprietočnenie  mŕtvych  ramien a oživiť monotónnu 
              poľnohospodársku krajinu,
3.21	budovať sieť sledovacích, dokumentačných a výskumných staníc (stanovíšť) v blízkosti, 
              resp. v  areáloch nadregionálnych  biocentier a biokoridorov,
3.22	zabezpečiť územnú ochranu všetkým chráneným územiam,
3.23	v    záujme   zachovania   prírodného,   kultúrneho    a   historického   dedičstva   vylúčiť
urbanistické zásahy  do  viníc  a  vinohradov  na  súvislom  území  južného svahu  Malých  Karpát, ako  územia   jedinečného     z   hľadiska    prírodných   podmienok   a   územia rozhodujúceho pre slovenské  vinohradníctvo,
3.24	zabezpečiť územnú ochranu malokarpatských lesov a alúvia rieky Morava a Podunajska  
              s presne vymedzeným funkčným využitím,
3.25	vykonať náhradnú výsadbu 30 ha stromovej zelene v území obce Lozorno,
3.26	realizácia   výstavby   priemyselného   parku  Vasková - Pod   Marheckými    rybníkmi   je  podmienená spracovaním  Správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie.
4.           V oblasti      usporiadania      územia      z      hľadiska    kultúrnohistorického   dedičstva
4.1	 zohľadňovať a   revitalizovať   v   územnom   rozvoji územia pamiatkových rezervácií
              (Bratislava,Veľké Leváre), pamiatkových zón (Bratislava – CHO,  Devínska  Nová Ves,
              Dúbravka,    Lamač,     Rača,    Rusovce,    Vajnory,    Záhorská   Bystrica,     Marianka,  
              Modra),   územia     historických jadier   miest a obcí,   známe  a  predpokladané lokality 
              archeologických   nálezísk   a    nálezov,   národné    kultúrne    pamiatky    (Bratislava –
              počet 8,  hrad  Červený  Kameň,   Modra – súbor   so   vzťahom k Ľ. Štúrovi),   kultúrne
              pamiatky,    ich   súbory   a   areály  a ich  ochranné  pásma, územia miest a obcí, kde je 
              zachytený   historický   stavebný   fond,   ako  aj  časti rozptýleného osídlenia, novodobé 
              architektonické  a   urbanistické   diela,    areály   architektonických   diel s dotvárajúcim 
              prírodným prostredím, historické technické diela,
4.2.	  rešpektovať   objekty,   súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie
              za  kultúrne  pamiatky,  ako   aj   územia   navrhované  na    vyhlásenie   za   pamiatkové
              rezervácie a pamiatkové zóny a ochranné pásma, 
4.3	        rešpektovať  kultúrnohistorické dedičstvo,  predovšetkým vyhlásené  kultúrne pamiatky,  
 vyhlásené   urbanistické   súbory   (mestské  pamiatkové   rezervácie,   pamiatkové  zóny   
 a  ich  ochranné pásma) a súbory navrhované na vyhlásenie,
4.4	        rešpektovať vplyv najbližšieho okolia na kraj (súvisiace územia myjavského, trnavského   
              a  komárňanského regiónu  v Trnavskom kraji, Trenčianskom kraji a Nitrianskom kraji),
4.5	        rešpektovať   dominantné   znaky    typu  pôvodnej  a   kultúrnej   krajiny,   morfológie a 
              klímy v oblasti Záhoria, Malých Karpát a ich predhoria a Žitného ostrova,
4.6         rešpektovať    typickú   formu   a   štruktúru     osídlenia   charakterizujúcu      jednotlivé  
              etnokultúrne  a hospodársko-sociálne celky a prírodno-klimatické oblasti,
4.7	        uplatniť a  rešpektovať typovú a funkčnú  profiláciu  sídel  mestského a  malomestského   
              charakteru  a rôzne  formy vidieckeho osídlenia vrátane rurálnej štruktúry v rozptyle,
4.8         rešpektovať  potenciál   takých    kultúrnohistorických a spoločenských  hodnôt a  javov,
              ktoré  kontinuálne pôsobia v danom  prostredí  a  predstavujú  rozvojové  impulzy  kraja
              (vinohradnícke tradície v Malokarpatskej  oblasti,  etnokultúrne  a spoločenské  tradície,  
              historické  udalosti,  osobnosti a artefakty na celom vymedzenom území).
5.	  V oblasti rozvoja nadradenej dopravnej infraštruktúry
5.1	rešpektovať  resp. rezervovať  koridory  železnice medzinárodného významu ako súčasť 
              multimodálnych  koridorov  a  dopravných  sietí,  zaradených  podľa  európskych dohôd   
              (AGC, AGTC):
5.1.1	trať č. 110 a 132    Břeclav  –  Bratislava  –  Rusovce  -    štátna   hranica  s  Maďarskom
              (C-E61),
5.1.2	 trať č. 120  Bratislava  –  Žilina     a    trať   Bratislava  –  Petržalka   –    štátna hranica  s
              Rakúskom (C-E63), 
5.1.3	  trať č. 130 Bratislava – Štúrovo (C-E61),
5.1.4	trať č. 111 a 131   štátna  hranica  s   Rakúskom -  Bratislava  -  Devínska   Nová   Ves  -
              Komárno  (C-E52), 
5.2         rezervovať   koridor  pre   trasu  vysokorýchlostnej   trate v hraniciach mesta  Bratislavy   
              od ústrednej  nákladnej  stanice   diaľnice  D61 po odbočku Čierna   voda a ďalej pozdĺž 
              diaľnice  D61 smerom na Považie,
5.3          chrániť koridor
5.3.1       železničnej spojovacej trate Lamač - Briežky,
5.3.2	pre  integrovaný systém  prímestskej a  mestskej hromadnej dopravy na trase Bratislava 
               predmestie - Bratislava filiálka  na  základe  overenia  urbanistickej  štúdie  Bratislava -  
               Nové Mesto a výsledkov špecifickej preverovacej štúdie,
5.3.3       pre predĺženie trate O112 Plavecký Mikuláš - Jablonica,
5.4          rezervovať územie pre
5.4.1       medzinárodnú železničnú stanicu Bratislava hlavná stanica,
5.4.2       priechodovú  medzinárodnú  stanicu Bratislava - Nové  Mesto  s    rozvojom  v  rozsahu 
               koľajiska  stanice,
5.4.3       rozvoj uzlovej stanice Zohor,
5.5          rešpektovať priestorovú rezervu pre
5.5.1       ústrednú nákladnú stanicu,
5.5.2       odstavnú stanicu Žabí majer,
5.5.3       východnú  stanicu  v  rozsahu  pozemkov  železníc Slovenskej   republiky,
5.5.4       priechodovú hraničnú stanicu Petržalka - Kittsee,
5.5.5       nákladnú stanicu Pezinok, šenkvické zhlavie,
5.6          rešpektovať zámer rozvoja centra prepravy tovarov v rozsahu, ktorý sa určí na   základe 
               urbanistickej   štúdie Bratislava-Pálenisko,
5.7	vytvoriť systém prístavov pre malé a športové plavidlá na vodných tokoch a zabezpečiť 
               ich   lokalizáciu  v  rámci príslušných územných plánov sídelných útvarov,
5.8	rezervovať a rešpektovať koridory cestnej siete medzinárodného významu  (siete TINA    
               a AGR),
5.8.1	rešpektovať cestné trasy multimodálnych európskych koridorov IV., V.a.  (diaľnice D1,   
               D2),
5.8.2       zachovať trasy európskej siete AGR s ich prednostným vedením v trasách diaľnic, 
5.8.3       rezervovať koridory pre prepojenie diaľničných trás
5.8.3.1    D2 Bratislava, Lamačská cesta – staré Grunty,
5.8.3.2    D1 Bratislava, Mierová ulica – Senecká cesta,
5.8.3.3	  D1 Bratislava, Viedenská cesta – Prístavný most, 
5.9          rezervovať koridory pre cesty, obchvaty a prieťahy ciest pri  sídlach
5.9.1       Bratislava
               - mestská časť Lamač - úprava cesty I/2,
               - mestská  časť Rača  a mestská  časť Nové  Mesto - preložka cesty II/502,
               - mestská časť Vrakuňa - preložka cesty II/572,
               - mestská časť  Ružinov a mestská  časť Podunajské Biskupice
               - trasa  pre  nadrozmerné  náklady  v predĺžení Bajkalskej ulice,
5.9.2       Rovinka - južný cestný ťah R 11,5/100 obchvat (ďaleký výhľad  R 22,5/100),
5.9.3       Dunajská Lužná - južný cestný ťah R 11,5/100 obchvat (ďaleký výhľad R 22,5/100),
5.9.4       Pezinok - prieťah II/502 MS 14/60 dvojpruh sídlom,
5.9.5       Vinosady - prieťah II/502 S 22,5/80 štvorpruh sídlom,
5.9.6       Modra  - obchvat  II/502  S  22,5/80, východný  odklon, 1/2 profil,
5.9.7       Malacky - I/2 S 11,5/80, II/503 C 9,5/80 obchvat, preložka,
5.9.8       Záhorská Ves - Kostolište - II/503 C 9,5/70,
5.9.9       Viničné - II/503 S 11,5/80 prieťah MS 14/60,
5.9.10     horský priechod Baba - II/503 S 9,5/80,
5.9.11     vonkajší  dopravný   polkruh  v Bratislave  - Bojnická,  tunel  pod    Malými   Karpatmi,  
               diaľnica   D 2   (ďaleký  výhľad  S 22,5/80),
5.9.12   nultý dopravný okruh okolo Bratislavy od križovatky D2 x D4 v Bratislave - mestská časť Jarovce a ďalej smer nový most cez Dunaj, Rovinka, Most pri Bratislave, Ivanka pri Dunaji, Bratislava - mestská časť Vajnory, tunel pod Karpatmi, Marianka, napojenie na D2 južne od Stupavy s výhľadovým pokračovaním severne od Bratislavy - mestskej časti  Devínska Nová Ves súbežne s železničným mostom cez rieku Morava na štátnu hranicu s Rakúskom. Prípadná výhľadová realizácia úseku nultého okruhu od križovatky diaľnice D2 po štátnu cestu s Rakúskom je podmienená spracovaním EIA na celú trasu nultého okruhu, 
5.10.	rezervovať priestor pre napojenie priemyselných a technologických parkov na železničnú trať, a to : priemyselný park Malacky juh, priemyselno-technologický park Vasková – Pod Marheckými rybníkmi,  priemyselný park Jabloňové a priemyselný park Zohor,
5.11.	rezervovať koridor pre napojenie priemyselno-technologického parku Vasková – Pod Marheckými rybníkmi na diaľnicu D2 a cestu I/2 s rezervovaním priestoru pre mimoúrovňové križovatky s týmito cestami. 
6.           V oblasti rozvoja nadradenej technickej infraštruktúry
6.1         chrániť  koridor pre  realizáciu prepojenia  400 kV Stupava - Viedeň,
6.2         chrániť územnú rezervu pre  uvažovaný tretí uzol TR 400/110  kV vrátane  napojenia na vzdušné  vedenie   400 kV v   lokalite   východne    od    Bratislavských    energetických   závodov v katastrálnom území Vajnory,
6.3         rešpektovať koridory existujúcich a navrhovaných vedení,
6.4         upresniť  a  chrániť  koridor  pre  ropovod  a produktovody  Schwechat - Slovnaft,
6.5         pokračovať vo výstavbe  podzemných zásobníkov zemného plynu  v oblasti Lábu,
6.6         rezervovať  a   chrániť  koridor  pre   medzinárodný  vysokotlakový  plynovod  Kittsee - 
              Bratislava,
6.7         zabezpečiť ochranu Bratislavy pred tisícročnou vodou,
6.8         preferovať   výstavbu     kanalizácií    a     čistiarní     odpadových     vôd   v    Chránenej 
              vodohospodárskej oblasti Žitný ostrov,
6.9         podporovať    zásobovanie    obyvateľstva    pitnou   vodou  z  veľkozdrojov  a    chrániť  
              koridor pre prívod vody zo Žitného   ostrova na Záhorie,
6.10       venovať  zvýšenú pozornosť  ochrane vodných  zdrojov, najmä  veľkokapacitných,
6.11	rezervovať územie pre Vodné dielo Wolfsthal,
6.12	spresniť  a   chrániť   koridory   napojenia   priemyselných   parkov   na   sieť  technickej infraštruktúry, 
6.13	chrániť územnú rezervu pre TR 400/110 kV Petržalka III  vrátane  napojenia  na 400 kV sieť.
7.           V oblasti nadradenej infraštruktúry odpadového hospodárstva
7.1	podporiť doriešenie  problematiky ekologického zneškodňovania komunálnych odpadov  
              z územia hlavného mesta  Slovenskej republiky Bratislavy,
7.2         zabezpečiť  postupnú    sanáciu,    resp.    rekultiváciu  nevyhovujúcich skládok odpadov  a starých environmentálnych  záťaží do roku 2005,
7.3         sanovať prednostne skládky lokalizované v  územiach prvkov  regionálneho   územného
              systému   ekologickej   stability   a   v územiach,    kde   bezprostredne ohrozujú životné  
              prostredie  a podzemné vody,
7.4         riešiť   výhľadovo    zneškodňovanie   odpadov   sládkovaním  v kraji najmä   výstavbou   
              regionálnych   veľkokapacitných  skládok  odpadov,
7.5         doriešiť zneškodňovanie odpadov zo zdravotníckych zariadení  na území kraja,
7.6         zabezpečiť    lokality    na     výstavbu    zariadení    na     zneškodňovanie,     recykláciu,   
              dotrieďovanie  a  kompostovanie  odpadov,
7.7	zabezpečiť na území kraja  plochy  pre  plánovaný systém kontajnerizácie na nakladanie  
              s  nebezpečným odpadom a sieť recyklačných  stredísk nebezpečných  odpadov v  etape 
              rokov 1997-2000.

              II. Verejnoprospešné stavby

              Verejnoprospešné   stavby  spojené   s  realizáciou  uvedených   záväzných   regulatívov 
              sú tieto:

1.           sieť   sledovacích,   dokumentačných    a   výskumných   staníc  (stanovíšť)  v  blízkosti,   
              resp.  v areáloch nadregionálnych  biocentier a biokoridorov,
2.           trasa   vysokorýchlostnej   trate  v   hraniciach  mesta Bratislavy   od ústrednej nákladnej  
              stanice   pozdĺž  diaľnice  D61  po   odbočku   Čierna   voda a ďalej pozdĺž diaľnice D61  
              smerom na Považie,
3.           trasa a zariadenia pre
3.1         integrovaný  systém   prímestskej  a   mestskej  hromadnej dopravy  na  trase  Bratislava  
              predmestie  -  Bratislava  filiálka na  základe overenia v urbanistickej štúdii  Bratislava - 
              Nové Mesto a výsledkov špecifickej preverovacej štúdie,
3.2	pre predĺženie trate O112 Plavecký Mikuláš - Jablonica,
4.           územie a zariadenia pre
4.1         rozvoj  medzinárodnej železničnej  stanice Bratislava  hlavná  stanica,
4.2         rozvoj uzlovej stanice Zohor,
5.           diaľničné trasy
5.1         D2 Bratislava, Lamačská cesta - Staré grunty,
5.2         D61 Bratislava, Mierová ulica - Senecká cesta,
5.3         D61 Bratislava, Viedenská cesta - Prístavný most,
6.           cesty, obchvaty a prieťahy ciest pri sídlach
6.1         Bratislava
              - mestská časť Lamač - úprava cesty I/2,
              - mestská  časť Rača  a mestská  časť Nové  Mesto -  preložka  cesty II/502,
              - mestská časť Vrakuňa - preložka cesty II/572,
              - mestská  časť Ružinov  a mestská  časť Podunajské Biskupice
              - trasa  pre  nadrozmerné  náklady  v  predĺžení Bajkalskej  ulice,
6.2         Rovinka - južný cestný ťah  R 11,5/100 obchvat (ďaleký výhľad R 22,5/100),
6.3         Dunajská Lužná - južný cestný  ťah R 11,5/100 obchvat (ďaleký výhľad R 22,5/100),
6.4         Pezinok - prieťah II/502 MS 14/60 dvojpruh sídlom,
6.5         Vinosady - prieťah II/502 S 22,5/80 štvorpruh sídlom,
6.6         Modra  -  obchvat  II/502  S  22,5/80,  východný  odklon, 1/2  profil,
6.7         Malacky - I/2 S 11,5/80, II/503 C 9,5/80 obchvat, preložka,
6.8         Kostolište - II/503 S 9,5/70,
6.9         Viničné - II/503 S 11,5/80 prieťah MS 14/60,
6.10       horský priechod Baba - II/503 S 9,5/80,
6.11       vonkajší   dopravný   polkruh   v    Bratislave - Bojnická,   tunel  pod  Malými Karpatmi,  
              diaľnica D2 (ďaleký výhľad S 22, 5/80),
6.12	nultý  dopravný okruh  okolo Bratislavy  - križovatka  D2/D61  v    Bratislave - mestskej časti  Jarovce   a  ďalej   smer   nový   most    cez Dunaj,   Rovinka,  Most pri Bratislave, Ivanka pri Dunaji, Bratislava - mestská  časť  Vajnory,  tunel    pod   Malými  Karpatmi, Marianka s napojením na   D2 pri  Stupave (ďaleký výhľad S 22,5/80),
6.13       rezervovať   územie   pre   výhľadovú možnosť predĺženia nultého okruhu od diaľničnej
              križovatky  s  D2   pri   Stupave   k   štátnej  hranici   s   Rakúskom  s  mimoúrovňovými 
              pripojeniami s cestou II/505 severovýchodne od areálu Volkswagen - u  a  s uvažovanou 
              miestnou komunikáciou, vedenou súbežne s traťou č. 110,
7.           trasy  a zariadenia integrovaného   systému  prímestskej  a mestskej hromadnej dopravy,
8.           vedenie pre prepojenie 400 kV Stupava - Viedeň,
9.           územie  a   zariadenia  pre  uvažovaný  tretí uzol TR  400/110 kV  vrátane  napojenia  na  
              vzdušné  vedenie  400  kV  v lokalite   východne    od     Bratislavských    energetických   
              závodov v katastrálnom území Vajnory,
10.         ropovod a produktovody Schwechat - Slovnaft,
11.         stavby podzemných zásobníkov zemného plynu v oblasti Lábu,
12.         vysokotlakový plynovod  Kittsee - Bratislava a  s tým spojené zariadenia,
13.         protipovodňové  stavby  na  zabezpečenie  ochrany  Bratislavy  pred  tisícročnou vodou,
14.         kanalizácie   a    čistiarne   odpadových    vôd    v   Chránenej  vodohospodárskej oblasti  
              Žitný ostrov,
15.    vodovod na zásobovanie obyvateľstva a priemyselných parkov pitnou vodou z bratislavského vodárenského systému (Lamač - Záhorská Bystrica - Stupava - Malacky) a prívod vody Šamorín - Senec - Trnava – Senica a dobudovanie akumulačného objemu vodojemu Lamač III. tlakové pásmo, 
16.         územie a zariadenia Vodného diela Wolfsthal,
17.         územie  a  zariadenia  regionálnych  veľkokapacitných skládok  odpadov,
18.         stavby  a  zariadenia   na   zneškodňovanie,   recykláciu, dotrieďovanie a kompostovanie  
              odpadov,
19.         vybavenie priemyselných parkov
19.1 	napojenie technologického parku Jarovce – Kittsee na cesty medzi diaľničnou križovatkou D4 s D2 pri Bratislave - mestská časť Jarovce a štátnou hranicou s Rakúskom,
19.2 	napojiť technologický park Malacky sever na diaľnicu D2 v priestore križovania s cestou II/590 s dobudovaním komunikačnej kostry mesta v riešenom priestore s vybudovaním cestného prepojenia na cestu II/590 v priestore Kostolišťa,
19.3 	napojenie priemyselného parku Malacky juh a priemyselno-technologický park Vasková - Pod Marheckými rybníkmi na diaľničnú križovatku cesty II/503 diaľnicou D2 dobudovaním komunikačnej kostry mesta v priestore medzi železnicou a diaľnicou,
19.4 	vybudovať pripojenie priemyselného parku Jabloňové na cestu II/501 obchvatom po západnom okraji obce s predpokladom mimoúrovňového križovania železničnej trate č. 112,
19.5	pripojiť priemyselný park Vištuk – Polanka úpravou miestnej komunikácie  na   cestu III. triedy č. 5041 v obci,
19.6	napojenie priemyselno-technologického parku Vasková - Pod Marheckými rybníkmi na diaľnicu D2 a cestu I/2 s mimoúrovňovými križovatkami s týmito cestami v priestore obce Plavecký Štvrtok.

              Na  uskutočnenie  verejnoprospešných  stavieb  možno   podľa § 108 zákona  č. 50/1976 Zb. o  územnom plánovaní a stavebnom  poriadku (stavebný zákon)  v znení zákona  č. 262/1992 Zb., zákona  Národnej rady  Slovenskej  republiky  č. 199/1995 Z.z., zákona  č. 229/1997  Z.z.  a  nálezu  Ústavného  súdu  Slovenskej republiky č. 286/1996 Z.z. pozemky,  stavby a práva  k nim vyvlastniť  alebo vlastnícke práva k pozemkom a stavbám obmedziť.

Vysvetlenie skratiek:
-	AGC – Accord européen sur le grandes lignes internationale de Chemin de fer,
-	AGTC – Accord européen sur les grandes lignes de transport international combiné et les installations connexes. 
-	TINA – Transeuropean Infrastructure Needs Assessment,
-	AGR- Accord européen sur le grandes routes de transport internationale.“.

Čl. II

Toto nariadenie nadobúda účinnosť  1. februára 2003.

Mikuláš Dzurinda  v. r.