Informácia o stave rozpracovanosti koncepcie informatizácie verejnej správy

Informatizácia verejnej správy je chápaná ako koncepčne riadený proces smerujúci k maximálnemu využitiu potenciálu ponúkaného informačnými technológiami vo všetkých oblastiach služieb verejnej správy. Základným cieľom informatizácie verejnej správy je nová kvalita poskytovania služieb občanovi a podnikateľským subjektom, teda zvýšenie kvality života každého občana.
Informatizácia verejnej správy – eGovernment - je ambiciózny cieľ, ktorý si stanovili štáty Európskej únie v programe eEurope. Cieľom tohto programu je doviesť Európu na čelo svetovej ekonomiky a diania.
Kandidátske krajiny na členstvo v Európskej únii sa pripojili k tomuto programu, pričom prijali verziu označenú eEurope+. Tento program prijala aj Slovenská republika, pričom sa zaviazala k splneniu jeho bodov.
Úrad vlády SR dlhodobo spolupracuje s príslušnými ministerstvami na príprave stratégie informatizácie spoločnosti, ktorej súčasťou sú aj časti týkajúce sa informatizácie verejnej správy.
Pri súčasnom stave rozpracovanosti koncepcie informatizácie verejnej správy sú možné nasledujúce dve alternatívy ďalšieho postupu: 
•	vytvoriť samostatný materiál venovaný koncepcii informatizácie verejnej správy, 
alebo 
•	vzhľadom na tom, že túto problematiku rieši stratégia informatizácie spoločnosti, ktorá v sebe zahŕňa aj informatizáciu verejnej správy, vytvoriť jeden komplexný materiál na tomto základe. Tým by sa predišlo aj prípadným duplicitným úlohám, resp. nejednotnosti formulácií v súvislosti s rozličnými tvorcami materiálu. 

Súčasná podoba už spracovaných kapitol venovaných informatizácii verejnej správy v rámci stratégie informatizácie je nasledujúca.

Informatizácia verejnej správy
Informatizácia verejnej správy (e-government) sa zaraďuje medzi kľúčové úlohy programov vlád vyspelých štátov sveta. V rozpočtoch týchto krajín sa v súčasnosti venujú nemalé prostriedky na systematický rozvoj a podporu projektov elektronizácie služieb, ktoré verejná správa (VS) každodenne poskytuje občanom štátu. Hlavným cieľom je zvýšiť kvalitu služieb a v neposlednej miere aj racionalizovať procesy verejnej správy, orientované na poskytovanie služieb. Občan vo vyspelej spoločnosti očakáva od  vlády, že úroveň poskytovania služieb verejnej správy bude porovnateľná s najlepšími službami, ktoré poskytuje súkromný sektor, najmä pokiaľ ide o presnosť, včasnosť a dostupnosť služieb. V prostredí s rozvinutými aplikáciami informačných technológií, ktoré vytvára a ponúka prevažne súkromný sektor občania a ekonomické subjekty nebudú  ochotní tolerovať odklady, byrokratické prístupy a omyly, alebo časovo náročné a zložité procedúry vo vybavovaní svojich záležitostí. Od svojich vlád budú vyžadovať, aby postupy pri vybavovaní občianskych záležitostí, záležitostí súvisiacich s ich podnikaním a pod. sa prispôsobili individuálnym požiadavkám občanov a služby verejnej správy boli pre občanov nepretržite dostupné. Skúsenosti orgánov verejnej správy v týchto krajinách zároveň ukazujú, že skvalitňovanie služieb VS cestou informatizácie si okrem nasadenia moderných informačných a komunikačných technológií (IKT) vyžaduje uskutočniť často zásadné zmeny v legislatíve, štruktúrach orgánov VS, v zavedených postupoch poskytovania služieb a systematicky uplatňovať štandardné postupy a normy. 
Vláda Slovenskej Republiky v júni 2001 schválila „Politiku informatizácie spoločnosti v SR“.  Medzi prioritné politické ciele zaradila potrebu „zvyšovania účasti občanov na správe vecí verejných a uľahčenie ich styku s VS prostredníctvom informatizácie“. Úlohou informatizácie pri napĺňaní uvedeného cieľa je zaviesť väčšiu transparentnosť do výkonu VS, zlepšiť jej otvorenosť voči občanom, zlepšiť služby verejnej správy pre občanov a podnikateľskú sféru a v neposlednej miere racionalizovať administráciu a výkony verejnej správy. Problematika informatizácia VS tvorí tiež významnú súčasť iniciatívy kandidátskych krajín EÚ „eEurope+, ku ktorej sa SR prihlásila. 
1	Vymedzenie pojmov
Verejná správa v zmysle platnej legislatívy SR zabezpečuje výkonnú činnosť štátu ako základného verejno-právneho subjektu a rovnako aj výkonnú činnosť ďalších verejno-právnych subjektov na správe vecí verejných. Verejná správa pozostáva z troch základných zložiek:
•	štátna správa, 
•	samospráva,
•	verejno-právne inštitúcie.  
Výkonom štátnej správy sa zabezpečuje realizácia všetkých vnútorných a vonkajších funkcií štátu prostredníctvom:
•	orgánov štátnej moci:
a)	zákonodarná moc,
•	NR SR (Kancelária NR SR).
b)	súdna moc,
•	Ústavný súd,
•	súdy SR (Najvyšší, krajský, okresný; vojenské),
•	prokuratúra (Generálna, krajská, okresná; vojenská).
c)	výkonná moc,
•	prezident SR (Kancelária prezidenta),
•	vláda SR.
•	orgánov štátnej správy:
a)	ústredné orgány,
b)	územné orgány (miestna štátna správa),
•	všeobecná (okresné a krajské úrady),
•	špecializovaná (v okresoch a krajoch).
 Samospráva sa realizuje ako:
•	územná samospráva (vyššie územné celky, mestá a obce),
•	záujmová samospráva (združenia zriadené zákonom, odborové zväzy, náboženské spoločenstvá, politické strany a hnutia, občianske združenia, nadácie).
Verejno-právne inštitúcie - korporácie  (Slovenská televízia a Slovenský rozhlas)
Verejnú správu v zmysle  vyššie uvedeného vymedzenia zabezpečuje veľký počet subjektov (orgánov) VS s diferencovaným rozsahom výkonu činností a právomocami vymedzenými legislatívou. Z hľadiska informatizácie kľúčovými orgánmi VS sú orgány vykonávajúce výkonnú činnosť štátu t.j. orgány štátnej moci, orgány štátnej správy a orgány územnej samosprávy. Tieto orgány zriadené štátom alebo obcami za účelom plnenia vymedzených úloh štátu a ich činnosti sú prioritnými objektmi informatizácie VS.    
Informatizáciu VS možno chápať ako proces systematickej realizácie úloh zameraných na elektronizáciu služieb poskytovaných orgánmi VS, na rozvoj obsahu informačných systémov a na vytvorenie potrebného legislatívneho a organizačného zázemia pre jej realizáciu. 
Štruktúra a vecný obsah úloh by mali zohľadňovať ciele, priority, integračné úlohy i strategické rozvojové programy vlády. Hlavným cieľom informatizácie VS je vytvoriť efektívny systém informácií i potrebných služieb s využitím informačných a komunikačných technológií vo vzťahu k občanom a podnikateľskej sfére. 
Informatizácia verejnej správy (e-vlády) je charakterizovaná najmä:
•	transformáciou výkonov verejnej správy do elektronickej formy, 
•	sprístupnením informácií a služieb verejnej správy občanom a podnikateľskej sfére v elektronickej forme, 
•	zabezpečením nepretržitého a bezpečného prístupu k službám verejnej správy. 
V dokumente Európskej únie eEurope+ je uvedený  zoznam základných služieb verejnej správy, ktoré by sa mali poskytovať v elektronickej forme a v režime on-line. Ide o nasledovné služby pre občanov a podnikateľské subjekty:
Služby  občanom - fyzické osoby:
1.	Dane z príjmu (daňové priznanie, majetkové priznanie)
2.	Služby na vyhľadávanie pracovného miesta
3.	Príspevky sociálneho zabezpečenia (príspevky pre nezamestnaných, prídavky na deti, náklady na zdravotnú starostlivosť, granty pre študentov)
4.	Osobné dokumenty (občianske preukazy, pasy, vodičské preukazy)
5.	Registrácia motorových vozidiel
6.	Žiadosť o stavebné povolenie
7.	Oznámenia polícii (krádeže, priestupky, platby...)
8.	Verejné knižnice (katalógy s rôznymi možnosťami vyhľadávania, fondy, zbierky pamäťových inštitúcií)
9.	Osvedčenia (o narodení, o sobáši) – žiadosť a doručenie
10.	Zápisy na stredné školy/univerzity
11.	Oznámenia o presťahovaní (zmena adresy)
12.	Zdravotnícke služby (interaktívne poradenstvo o dostupnosti služieb v rôznych nemocniciach, objednávanie sa do nemocníc)
Služby pre podnikateľskú sféru:
13.	Sociálne dávky pre zamestnancov
14.	Daň z príjmu právnických osôb (priznanie, potvrdenie o prijatí priznania)
15.	Daň z pridanej hodnoty (priznanie, potvrdenie o prijatí priznania)
16.	Registrácia novej právnickej osoby (založenie firmy, živnosť, obchodný register...)
17.	Vykazovanie údajov pre Štatistický úrad
18.	Colné vyhlásenia
19.	Povolenia týkajúce sa životného prostredia (vrátane podávania hlásení)
20.	Verejné obstarávanie
2	Súčasný stav informatizácie verejnej správy v SR
Úroveň informatizácie verejnej správy možno  hodnotiť z hľadiska: 
•	stupňa elektronizácie v sprístupnení a transferu informácií pre občana,  
•	stupňa elektronizácie v poskytovaní služieb verejnosti,
•	stupňa schopnosti poskytovať integrované strategické údaje pre decíznu sféru.
Sprístupnenie informácií pre verejnosť s podporou informačných a komunikačných technológií, najmä prostredníctvom www stránok, je na relatívne dobrej úrovni. Každý ústredný orgán štátnej správy má vlastnú stránku s informáciami, ktoré sú prístupné verejnosti v prostredí internetu. Podobne na regionálnej úrovni každý krajský a okresný úrad má vytvorenú vlastnú www stránku, na ktorej sprístupňuje občanom základné informácie o poskytovaných službách, úradných hodinách, tlačivách a pod. Mnohé z nich sa využívajú aj na propagáciu regiónu pre potenciálnych návštevníkov. Aj keď sa www stránky líšia v obsahu a v kvalite prevedenia, pozitívne možno hodnotiť ich informačné poslanie, ktoré plnia vo vzťahu k občanom regiónu i širšej verejnosti. Vybavenosť orgánov  územnej samosprávy na úrovni miest a obcí vlastnými www stránkami je v porovnaní s orgánmi štátnej správy na výrazne nižšej úrovni.
Elektronickú podporu poskytovania služieb VS, ako aj podporu rozhodovania a výkonu odborných činností na všetkých úrovniach VS sú zabezpečované špecifickými aplikáciami. S celoštátnou pôsobnosťou sú na okresných úradoch v rámci integrovaného informačného systému miestnej štátnej správy okrem systémov spadajúcich pod gesciu MV SR (ako Živnostenský register, Matriky, Asu, IBEU), používané informačné systémy pod gesciou ďalších ministerstiev: MPSVR SR - Sociálne dávky, Úradu geodézie a kartografie a katastra - Kataster nehnuteľností, Ministerstva pôdohospodárstva, vodného a lesného hospodárstva SR – Urbáre a pod. Pod gesciou MS SR je s celoštátnou pôsobnosťou používanie právneho informačného systému JASPI. Uvedený systém využívajú vo veľkom rozsahu všetky organizácie verejnej správy.
Porovnania s vyspelými krajinami EÚ ukazujú, že úroveň elektronizácie služieb verejnej správy na Slovensku zaostáva za úrovňou týchto krajín. Aj niektoré kandidátske krajiny (napr. Estónsko, Slovinsko, Česká Republika) dosiahli výraznejší pokrok v oblasti poskytovania služieb verejnosti s podporou informačných technológií. Hlavné príčiny nášho zaostávania spočívajú v absencii koncepcie rozvoja služieb verejnej správy, v nedostatočnej finančnej podpore nových projektov informačných služieb pre verejnosť, v pretrvávajúcom rezortizme v tvorbe a využívaní informačných zdrojov, ako aj v nízkej úrovni vybavenosti orgánov verejnej správy modernými informačnými a komunikačnými technológiami, ale i systematicky prístup zo strany kompetentných inštitúcií.
Nízka je úroveň integrovaného využitia informačných technológií pri realizácii administratívnych úkonov VS pre verejnosť. Nie sú k tomu vytvorené legislatívne, organizačné, ale aj dostatočné technologické podmienky, ktoré by umožňovali integrované vybavenie žiadosti občanov z jedného kontaktného miesta bez ohľadu na kompetencie orgánov verejnej správy a bez časového obmedzenia úradnými hodinami. Chýba najmä prepojenie informačných zdrojov rezortov, systematicky budovaná sieť kontaktných miest verejnej správy i aplikácia technologických, organizačných a metodických štandardov v rámci celého štátneho informačného systému.
Neexistuje spoločná centrálna licenčná politika VS, koordinácia nákupu softvéru, ani evidencia využívaných softvérových produktov. Len v niektorých prípadoch je licenčné zabezpečenie na úrovni a v rámci rezortu koordinované ústredným orgánom štátnej správy (Enterprise Agreement – MDPT SR, Topic – MS SR). Tento spôsob sa považuje za vhodný krok k zabráneniu nekoordinovaného softvérového zabezpečenia.
Kľúčovú úlohu v procese informatizácie verejnej správy zohráva legislatíva. Všeobecne treba vychádzať z toho, že obsahom legislatívnych nástrojov je právna regulácia výkonu informačných činností a služieb v celom rozsahu pôsobnosti VS. Základným východiskom pritom je zákon č. 319/2003 Z.z., ktorý mení a dopĺňa kompetenčný zákon č. 575/2001 Z.z. a určuje ako ústredný orgán štátnej správy v oblasti informatiky Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. Primárnym právnym predpisom pre túto oblasť je však zákon č. 261/1995 Z.z. o štátnom informačnom systéme, ktorý v § 4 ods.1 a § 5 určuje, že zásadné úlohy a zodpovednosť za koordináciu ŠIS plní Štatistický úrad SR, čo je v zrejmom rozpore.
K existujúcej právnej úprave patrí :
•	zákon č. 261/1995 Z,z. o štátnom informačnom systéme, 
•	zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám,
•	zákon č. 540/2002 Z.z. o štátnej štatistike, 
•	zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov, 
•	zákon č. 215/2002 Z.z. o elektronickom podpise, 
•	zákon č. 241/2001 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností, 
•	zákon č. 215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii, 
•	zákon č. 263/1999 Z.z. o verejnom obstarávaní, 
•	zákon č. 34/2001 Z.z. tzv. Autorský zákon.  
Ďalšie právne predpisy upravujúce oblasť informatiky sú :
•	vyhláška ŠÚ SR č. 283/1996 Z.z. ktorou sa ustanovujú náležitosti projektu ŠIS a postup pri jeho vypracúvaní a schvaľovaní,
•	výnos ŠÚ SR č. 372/1998-830, ktorým sa vyhlasujú štandardy pre ŠIS.
Prijatím niektorých nových zákonov, najmä však zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám sa legislatívne upravili a upresnili podmienky poskytovania informácií verejnosti. Významným krokom v oblasti legislatívy bolo prijatie zákona č.215/2002 Z.z. o elektronickom podpise, ktorý vytvoril predpoklady na právne zrovnoprávnenie dokumentov v elektronickej forme s dokumentmi v tlačenej papierovej forme. V oblasti bezpečnosti Informačných systémov sa značný pokrok sa dosiahol i prijatím zákona č. 241/2001 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností, i prijatím zákona č. 428/2002 Z.z o ochrane osobných údajov v oblasti bezpečnosti informačných systémov. 
3	Východiská informatizácie VS
Kľúčovým dokumentom pre spracovanie stratégie informatizácie je Politika informatizácie spoločnosti v SR – dokument schválený uznesením vlády SR č. 522/2001 z 13. júna 2001, ktorý zaradil informatizáciu verejnej správy medzi priority informatizácie spoločnosti. 
Za systémové základy budovania IS VS môžeme považovať filozofiu i výstupy zo štátneho informačného systému vytvorené v období od roku 1995-1998: 
•	legislatíva – zákon č. 261/1995 Z.z. o ŠIS, zákon č. 52/1998 Z.z o ochrane osobných údajov v IS,
•	integračné nástroje – riešenia zamerané na tvorbu štandardov pre ŠIS, metodík i   systému základných registrov pre ŠIS:
a)	štandardy pre ŠIS vyhlásené výnosom ŠÚ SR č. 372/98-830,
b)	metodika vytvárania IS v štátnej správe – odporúčaná ako štandard,
c)	vládna sieť GOVNET ako základná komunikačná infraštruktúra pre ŠIS,
d)	rozpracovaný návrh modelu ŠIS (dátový i procesný) i rozpracovaný návrh metasystému ŠIS,
•	súbor rozvojových projektov s cieľom vytvorenia informačného obsahu v štátnej správe.
Východiskový rámec pre informatizáciu VS vytvára reforma verejnej správy s decentralizáciou kompetencií pri výkone VS. Výrazne sa posiľňujú právomoci miestnej štátnej správy najmä v obciach a úlohy územných samospráv.  V procese informatizácie VS bude potrebné zohľadniť zmeny, ktoré prináša reforma najmä pri budovaní, prevádzke a využívaní informačných zdrojov a systémov ako aj pri postupoch v poskytovaní služieb verejnosti. Nosnou myšlienkou informatizácie VS musí byť efektívny prístup občana k informačným zdrojom a službám verejnej správy. Vznik nových vzťahov, ktoré prináša reforma VS vytvára aj novú situáciu z hľadiska vzájomných kompetencií orgánov VS, čo v konečnom dôsledku ovplyvní aj postupy poskytovania služieb v elektronickej forme. Vzhľadom k tomu, že štátna správa a samospráva riešia v procese informatizácie VS podobné problémy, bude potrebná harmonizácia a koordinácia ich spoločného postupu. 
Stimulom informatizácie jednotlivých odvetví i celej spoločnosti je integrácia Slovenska do EÚ i NATO, ale i ďalších. Vybudovanie potrebných komunikačných a informačných infraštruktúr je nutnou podmienkou, aby Slovensko mohlo byť schopné komunikovať s elektronickou  časťou Európy i sveta.   
4	Strategické ciele informatizácie VS
Strategické ciele informatizácie VS sú:
•	Zjednodušiť prístup občanov a podnikateľských subjektov k aktuálnym informáciám zo zdrojov verejnej správ vytvorením prostredia na elektronickú komunikáciu medzi štátom a verejnosťou a podporou ich šírenia v elektronickej forme.
Občania majú zákonný nárok na informácie s ktorými disponuje VS a ktoré im pomáhajú orientovať sa v legislatíve pri vybavovaní občianskych záležitostí a pri podieľaní sa na správe vecí verejných. Jednoduchý, priamy a nepretržitý prístup k informáciám možno zabezpečiť vytvorením vhodného IKT prostredia a organizáciou informačných služieb s využitím katalógov, portálov, www stránok alebo  informačných kioskov. Predpokladom dosiahnutia cieľa je zabezpečiť dostupnosť informácií pre každého občana prepojením informačných zdrojov VS, prípadne ďalších relevantných zdrojov a vybudovaním siete verejne prístupných miest. Ďalším predpokladom je zabezpečenie kompatibility dát v jednotlivých zdrojoch zavedením a uplatnením dátových štandardov v zbere, uchovávaní a výmene dát.
•	Uľahčiť a zefektívniť poskytovanie služieb verejnej správy pre občanov a podnikateľské subjekty s využitím elektronickej podpory pri vybavovaní občianskych a podnikateľských záležitostí 
Elektronická podpora poskytovania služieb verejnej správy umožní ich nepretržitú dostupnosť pre občanov a podnikateľskú sféru 24 hodín denne, každý deň v priebehu celého roka. Pomôže výrazné urýchliť proces vybavovania žiadostí, daňových priznaní, registrácií a iných záležitostí v styku verejnosti s orgánmi verejnej správy. Integrácia informačných systémov VS vytvorí predpoklady aby občania vybavili svoje záležitosti jednou návštevou z jedného kontaktného miesta. Občan nebude nútený pri vybavovaní  navštevovať viacero útvarov verejnej správy. Zjednoduší sa tak celkový proces vybavovania, a urýchli celková doba vybavovania. 
•	Racionalizovať a zefektívniť výkon VS a zaistiť dostupnosť kvalitných informácií pre operatívne a strategické rozhodovanie prechodom na digitálnu administratívu
Okrem poskytovania služieb je z hľadiska informatizácie VS kľúčovou úlohou zabezpečiť dostupnosť kvalitných informácií pre operatívne a strategické rozhodovanie orgánov VS. Strategický rozhodovací proces je spojený s realizáciou strategických rozhodnutí na všetkých úrovniach riadenia. Cieľom je zabezpečiť okamžitú dostupnosť všetkých informácií, ktoré sú k takýmto rozhodnutiam potrebné. K dosiahnutiu tohto cieľa bude nevyhnutné súčasné prehodnotenie existujúcich riadiacich a rozhodovacích procesov,
•	Príprava VS na plynulú integráciu do administratívnych štruktúr Európskej únie
V rámci integračného procesu sa zabezpečuje aj plynulá výmena informácií a zdieľanie informačných zdrojov s partnerskými krajinami.
•	Profesionalizácia a transparentnosť VS, posilnenie dôvery verejnosti vo VS a zvýšenie autority VS.
Vzhľadom k tomu, že tento proces prierezovo zasahuje do všetkých oblastí štátu a najmä hospodárskych oblastí, musí byť informatizácia VS súčasťou hospodárskej politiky štátu a samosprávy.
Na dosiahnutie strategických cieľov bude potrebné:
•	dobudovať a modernizovať existujúcu informačnú, technologickú a komunikačnú infraštruktúru v sieti orgánov štátnej moci, štátnej správy a územnej samosprávy na sprístupnenie služieb VS,
•	navrhnúť a prijať legislatívu, ktorá upraví elektronizáciu všetkých informačných zdrojov,  budovanie informačného obsahu, vzájomnú výmenu a zdieľanie dát v rámci orgánov VS a zabezpečí priebežnú a kvalitnú aktualizáciu informácií a údajov,
•	vytvoriť podmienky aby mal každý občan prístup k internetu z domu, práce, verejných prístupových miest, prostredníctvom mobilných telefónov, digitálnej televízie a pod. ,
•	navrhnúť a prijať súbor dátových, technických a organizačných štandardov pre oblasť verejnej správy,
•	prehodnotiť riadiace a rozhodovacie procesy, zmeniť a adaptovať doteraz zaužívané nástroje a postupy VS v poskytovaní služieb občanom tak aby sa plne využili možnosti informačných a komunikačných technológií,  
•	vytvárať prostredie a dostatočné podmienky na kompetenčné a organizačné zabezpečenie informatizácie verejnej správy, vrátane jej finančného zabezpečenia.
Dá sa očakávať, že sprístupnenie služieb pre občanov a podnikateľskú sféru v integrovanej forme, v jednom čase a z jedného kontaktného miesta umožnia vláde a územným správam:
•	prekonať časové a vzdialenostné bariéry prístupu verejnosti k informačným fondom a službám, 
•	zlepšiť kvalitu, dostupnosť a rýchlosť vybavovania klasických agend občanom (napr. sociálnych služieb, rôznych registrácií, vybavovanie osobných náležitostí a pod.), 
•	úspešnejšie zvládnuť každoročne sa zvyšujúce obmedzenia personálnych kapacít a rozpočtových reštrikcií vlády na úseku štátnej správy a samosprávy. 
5	Hlavné úlohy v informatizácii verejnej správy
Hlavnými piliermi informatizácie informatizácie VS sú:  
5.1     Legislatíva
Informatizáciu verejnej správy nemožno realizovať bez náležitých legislatívnych úprav. Poskytovanie služieb elektronickou cestou si vyžaduje realizovať viaceré zmeny v existujúcej legislatíve, ako aj prijať nové právne úpravy v oblasti verejnej správy. Vzhľadom na vysokú odbornú náročnosť bude potrebné vytvoriť špecializovanú pracovnú skupinu pri Legislatívnej rade vlády SR zloženú z odborných legislatívnych pracovníkov a odborníkov na informačné a komunikačné technológie. 
Existujúce právne predpisy týkajúce sa činností verejnej správy bude potrebné analyzovať s cieľom identifikovať kritické miesta v právnych úpravách, ktoré by mohli negatívne ovplyvňovať elektronickú podporu poskytovania informácií a služieb pre verejnosť a navrhnúť novelizácie zákonov. Rozvoj informatizácie verejnej správy môže tiež pozitívne ovplyvniť prijatie nových zákonov, ako aj ďalších záväzných právnych predpisov nižšej úrovne. Najmä pravidlá vytvárania IS VS, organizácia i financovanie celého procesu i štruktúra informačného obsahu IS VS musí byť právne vymedzená zákonom. Na dosiahnutie stanovených cieľov informatizácie sa odporúča prijať minimálne dva nové zákony tvoriace jadro legislatívnych úprav v procese informatizácie VS:
•	zákon o Informačných systémoch verejnej správy (IS VS), 
•	zákon o základných registroch VS.
Zákon o Informačných systémoch verejnej správy (IS VS) vytvorí právny základ na vymedzenie celého procesu informatizácie VS. Preto je nutnou podmienkou na jeho systematické a záväzné odštartovania.
Zákon by mal definovať : 
•	kto bude plniť zásadné úlohy za IS VS,
•	všetky súčasti IS VS,  
•	postavenie i úlohy orgánov verejnej správy na IS VS,  
•	pravidlá registrácie a akceptácie IS VS, prípadne ďalších produktov do IS VS (akceptácia zhody so štandardami, technickými normami, požadovanou bezpečnosťou),
•	sankcie, 
•	jednotné pravidlá financovania tvorby a prevádzky IS VS.
Úlohou ďalšieho zákona, zákona o základných registroch verejnej správy bude vytvorenie právneho rámca pre vedenie a využívanie systému národných registrov SR v elektronickej forme. Zákon by mal právne vymedziť povinnosť dátového napojenia na základné registre pre všetky IS VS, jediného zodpovedného gestora (orgán štátu) ako správcu registra pre každý register. Základné registre musia byť vytvárané a aktualizované ako centrálne súbory s celoslovenskou sieťou pracovísk (kontaktných miest VS), informácie v nich obsiahnuté musia mať právnu záväznosť a obsah týchto registrov bude referenčným zdrojom dát pre IS VS. Zákonná úprava o registroch by mala obsahovať  : 
•	popis jednotlivých registrov,
•	ustanovenie správcov,
•	zodpovednosť za správnosť a aktuálnosť údajov,
•	práva a povinnosti všetkých zúčastnených subjektov,
•	povinnosť väzby všetkých IS VS, ktoré pracujú s údajmi zo základných registrov,
•	ochrana dát i ďalšie,
•	definovanie právnej záväznosti údajov obsiahnutých v registroch.
5.2     Komunikačná infraštruktúra
Základným technologickým predpokladom na zabezpečenie dostupnosti i realizácie služieb pre verejnosť, ako aj pre riadiace a rozhodovacie procesy v inštitúciách VS je kvalitne  celoplošne vybudovaná komunikačná infraštruktúra. Jej cieľom je  zabezpečiť dostatočnú prenosovú kapacitu, požadovanú kvalitu služieb i bezpečnú komunikáciu pre verejnosť i samotnú VS. 
Vláda SR uznesením č.864/1996 z 10. decembra 1996 rozhodla o vybudovaní vládnej dátovej siete GOVNET ako základnej komunikačnej infraštruktúry pre ŠIS - v súčasnosti je do GOVNETu zapojených cca 65 subjektov.  Pripájanie ďalších subjektov na úrovni krajov, regiónov a okresov je podmienené začatím celoplošného rozširovania GOVNETu.
GOVNET by mal postupne vytvoriť komunikačnú platformu i pre začatú decentralizáciu VS,  rozvoj informačnej spoločnosti v SR a de facto nahradiť i existujúce WAN siete v štátnej správe. 
Ku komunikačnej infraštruktúre verejnej správy patrí aj súbor kontaktných miest VS /KMVS/, resp. počítačových pracovísk, ktoré komunikujú s VS prostredníctvom portálu VS a zabezpečujú Integrované poskytovanie informačných, ale aj transakčných služieb z orgánov VS, ktoré sú v kompetencii rôznych rezortov.  Vybudovanie KMVS si bude vyžadovať aj zásadné systémové kroky, tzn. bude potrebná aj právna úprava. 
Do siete kontaktných miest verejnej správy bude potrebné integrovať už existujúce pracoviská na úrovni regionálnych, okresných úradov, miestnych úradov.
5.3     Informačná infraštruktúra – informačný obsah
Riešenie informačnej infraštruktúry je obsahovým jadrom informatizácie VS. Základom informatizácie VS i poskytovania kvalitných služieb VS je existencia kvalitných zdroj dát.  
IS VS je súborom informačných zdrojov štátnej správy, územnej samosprávy a iných orgánov verejnej moci. Súčasný stav IS VS je charakterizovaný značnou roztrieštenosťou informačných zdrojov, ktoré sa v prostredí VS vytvárali nezávisle a nekoordinovane. Výsledkom je neprehľadnosť, nekomplexnosť i dátová nekompatibilita. Kľúčovou bude preto úloha vytvorenie nástrojov i pravidiel na integráciu existujúcich zdrojov dát, ale i ich ďalšiu koordináciu, aby tieto mohli byť navzájom prepojiteľné a zdieľatelné.  

Informačná infraštruktúra VS je v súčasnosti tvorená : 
•	obsahom registrov,
•	údajmi zo štatistiky (zákon č. 322/1992 Zb. o štátnej štatistike),
•	bázami dát z rezortných a medzirezortných projektov.
Registre sú základným zdrojom jedinečných údajov o fyzických a právnických osobách, nehnuteľnostiach a území štátu. Predstavujú základné údajové objekty pre všetky ostatné IS VS. VS používa tri základné registre :
•	register obyvateľov - obsahuje základné identifikačné údaje o obyvateľoch SR - občan je identifikovaný rodným číslom, menom a priezviskom,
•	register ekonomických subjektov - ento je v súčasnosti reprezentovaný tromi samostatnými registrami :
a)	obchodný register - zabezpečuje centrálne spracovanie informácií pri zápise a aktualizácií právnických osôb,
b)	živnostenský register - obsahom je zápis a aktualizácia zápisov fyzických osôb ekonomicky činných s udeľovaním živnostenských listov, resp,. koncesii,
c)	štatistický register organizácií - zabezpečuje evidenciu všetkých PO a FO, ktoré vykonávajú ekonomickú činnosť.
•	register územných jednotiek a register nehnuteľností - je to v skutočnosti ISKN (informačný systém katastra nehnuteľností) a súvisí s činnosťou rezortu ÚGKK. Budovanie uvedeného registra zabezpečené i po legislatívnej stránke, čo bolo ustanovené zákonom č. 215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii,
•	ostatné celoštátne platné registre sú najmä colný register, daňový register, register odrôd, register   poľnohospodárskych parciel, register HZ a ďalšie.
Nie je efektívne, ak každý orgán VS si pre svoje potreby zakladá a spravuje vlastné registre. Tento stav je charakteristický pre súčasnosť a vyžaduje nemalé finančné a ľudské zdroje na vývoj a údržbu príslušného programového vybavenia, ako aj na zakladanie a administráciu registrov. Len technológia vytvárania vstupných údajov pre registre na miestach pôvodcov evidencií v procese počítačového vyhotovovania zákonom stanovených prvotných dokumentov môže zaručiť totožnosť údajov v elektronickej forme s údajmi na prvotných dokumentoch. Na základe takto získaných údajov by mali byť spravované referenčné registre a poskytované úradom, ako zákonom upravená služba pre realizáciu príslušných agend verejnej správy. 
Prvoradou úlohou v tomto procese je riešenie integrácie, resp. konsolidácie IS VS. Prvým nutným predpokladom integrácie je poznanie procesov nad ktorými IS VS majú operovať. Vytvorenie procesného modelu VS je základom na reštrukturalizáciu a ich  optimalizáciu i na vytvorenie MODELU IS VS. 
Druhým predpokladom integrácie na návrh nástrojov prostredníctvom ktorých budeme integráciu vykonávať. Tretím predpokladom je vytvoriť spoločné integrujúce prostredie tzv. spoločné referenčné rozhranie VS prostredníctvom, ktorého budú všetky komponenty IS VS komunikovať. Jeho obsahom bude súbor organizačných, metodických, technických opatrení a záväzných pravidiel na vytváranie, realizáciu i komunikáciu medzi jednotlivými komponentmi IS VS. 
5.4     Elektronické služby
Základným nástrojom poskytovania služieb VS pre verejnosť je portál VS. Portál je v súčasnosti štandardným nástrojom ktorým sa približuje výkon štátnej správy verejnosti, t. j. občanom i širokej podnikateľskej verejnosti. Je nástroj na poskytovanie služieb celej verejnej správy verejnosti z jedného vstupného miesta. 
Akčný plán úloh tzv. eEurope+  ktorým sa vláda zaviazala k budovaniu informačnej spoločnosti v júni 2001 ukladá všetkým rezortom umožniť všeobecný elektronický a integrovaný prístup k základným verejným k informáciám i službám ON –LINE. 
Vládny portál VS vytvorí vstupnú  bránu do vládou garantovaného informačného prostredia IS VS. Jeho vytvorením by sa mala zjednodušiť  komunikácia  verejnosti s orgánmi verejnej správy, zrýchliť, ale i zefektívniť  poskytovanie služieb verejnej správy najmä pri vybavovaní žiadostí. Tento bude fakticky plniť úlohu integračného nástroja sprístupnenia informácií (napr. na www stránkach) rôznych orgánov verejnej správy a samospráv bez ohľadu na ich kompetencie a hierarchickú úroveň,
Portál sa bude budovať postupne, v prvej etape iba ako nástroja sprístupnenia a poskytovanie informácií pre verejnosť v druhej ako interaktívny vládny internet, s obojstranným tokom informácií a ako nástroj podporujúci poskytovanie služieb VS. 
5.5     Štandardizácia
Komunikácia medzi jednotlivými informačnými systémami, odovzdávanie a zdieľanie údajov a služieb, je podmienené dodržiavaním organizačných a technických pravidiel, t. j. štandardov IS VS, ktoré plne rešpektujú ustanovenia slovenských a medzinárodných noriem a sú harmonizované s predpismi a legislatívou Európskej únie. Štandardy pre oblasť ŠIS vydal  vyhláškou Štatistický úrad SR v r. 1996. Pri vývoji a nasadzovaní jednotlivých informačných systémov sa vychádza z týchto štandardov, ktoré však už súčasným potrebám nepostačujú. 
Dodržiavanie dohodnutých pravidiel v projektovaní a prevádzke informačných systémov, najmä štandardov informačných technológií a metodických štandardov je základnou podmienkou komunikácie medzi jednotlivými informačnými systémami. Štandardy plnia kľúčovú úlohu pri výmene a  zdieľaní údajov v informačných systémoch i v poskytovaní služieb verejnosti. Navrhované štandardy by mali vychádzať z ustanovení slovenských a medzinárodných noriem a ich harmonizácie s predpismi a legislatívou Európskej únie. Budúce aktivity v oblasti štandardizácie by sa mali orientovať na aktualizáciu schválených štandardov a návrh nových štandardov v oblastiach: 
•	administratívnych dát  ŠIS SR (klasifikácie, registre, číselníky),	
•	metodiky vytvárania informačných systémov,
a)	metodika riadenia stratégie rozvoja informačného systému,
b)	metodika vývoja informačného systému,
c)	metodika riadenia projektov informačných systémov,
d)	metodiky, metódy a techniky použiteľné v projektoch IS,
•	elektronickej výmeny dát – EDI,
•	komunikácie informačných systémov (elektronická pošta, služba www, ....),
•	priestorovej identifikácie objektov, 
•	bezpečnosti informačných systémov,
•	terminológie.
Na realizáciu úloh štandardizácie bude potrebné zintenzívniť činnosť Technickej normalizačnej komisie pre informačné techniky pri SÚTN SR a postupne pripravovať návrhy národných štandardov za uvedené oblasti. Bude tiež potrebné skrátiť procesy preberania prípadne lokalizácie medzinárodných a európskych noriem do sústavy Slovenských technických noriem. Vzhľadom na dynamiku rozvoja informačných technológií je potrebné zabezpečiť včasnú aktualizáciu schválených štandardov. 
Štandardizácia sa týka aj spoločných riešení pre štátnu správu, tvorby internetových stránok organizácie VS atď.
5.6     Reinžiniering
Prioritným problémom informatizácie verejnej správy je vytvorenie vhodného prostredia pre efektívne využitie informačných technológií najmä pri poskytovaní služieb občanom ale v zabezpečovaní administratívno-riadiacich funkcií vo verejnej správe. Za týmto účelom je potrebné v mnohých prípadoch zmeniť existujúce postupy orgánov verejnej správy s cieľom zjednodušiť, skvalitniť a zrýchliť vybavovanie záležitostí právnických a fyzických osôb, ako aj plnenie zákonných funkcií štátu, miest a obcí. Bude potrebné analyzovať informačné toky,  procesy a zavedené postupy vo verejnej správe  a následne aktualizovať príslušné právne  a metodické predpisy,  ktoré vytvoria potrebný legislatívny priestor pre účinné uplatnenie informačných technológií pri racionalizácii činností verejnej správy. Vytvorenie procesného modelu  VS je základom na reštrukturalizáciu a optimalizáciu procesov, tzv. reinžiniering, ktorý by mal byť súčasťou reformy verejnej správy. V reinžinieringu existujúceho systému poskytovania služieb bude potrebné:
•	odstrániť rezortizmus v agendách verejnej správy, najmä vo vlastníctve informačných zdrojov, a uplatniť nové princípy (verejná správa bez bariér) v poskytovaní služieb pre občana:
a)	bez časového obmedzenia (24 hodín, 7dní v týždni),
b)	z miest, kde sa najčastejšie nachádza (pracovisko, doma, nákupné centrá a pod.),
c)	v integrovanej podobe – horizontálna integrácia (vláda by sa mala pre občana javiť ako celok);
•	vytvoriť podmienky pre jednotnú identifikáciu občanov v rôznych informačných systémoch štátnej a verejnej správy, systémov sociálnej a zdravotnej starostlivosti,  administratívnych registroch a pod.;
•	zaviesť systém elektronických identifikačných preukazov totožnosti ako predpokladu využívania integrovaných služieb v režime on-line;
•	vytvoriť jednotný vstupný portál (centrálny informačný server) umožňujúci prístup k www stránkam štátnej správy a samosprávy;
•	zvýšiť bezpečnosť internetu pri poskytovaní služieb s cieľom získať dôveru občanov pri ochrane osobných údajov;
•	sprístupniť elektronický systém poskytovania služieb aj tým občanom, ktorí nemajú prístup k internetu (vybudovaním siete informačných/servisných kioskov prepojených na sieť verejnej správy); 
•	integrovať existujúce IS VS; 
•	štandardizovať výkon VS, to znamená zabezpečiť rovnaké riešenia na rôznych miestach VS.  
5.7    Bezpečnosť IS VS
Bezpečnosť IS VS je nevyhnutou zložkou informatizácie VS. Legislatívny základ pre túto oblasť tvorí v súčasnosti je súbor týchto zákonov: zákon o ochrane osobných údajov, zákon o ochrane utajovaných skutočností, zákon o verejnom prístupe k informáciám, zákon o elektronickom podpise a  autorský zákon.
6	Návrh kritérií na zaradenie projektov do Akčného plánu  
Za prioritné projekty procesu informatizácie VS možno považovať:
•	z vecného (obsahového) hľadiska  najmä projekty, ktoré zabezpečia:
a)	efektívne využitie a úsporu zdrojov štátneho rozpočtu,
b)	efektívnosť systému informovania verejnosti,
c)	efektívnosť navrhovania a prevádzky informačných systémov VS,
d)	vysokú kvalitu a racionálnosť poskytovania služieb VS pre občanov i podnikateľské subjekty,
e)	vysokú kvalitu a racionálnosť práce pracovníkov verejnej správy,
•	z technologického hľadiska najmä projekty, ktoré vytvoria podmienky:
a)	výmeny dát v elektronickej forme v reálnom čase medzi časťami štátneho informačného systému,
b)	garancie dôvernosti údajov, ktoré sú obsahom dátových fondov častí štátneho informačného systému.

Strategickým cieľom v oblasti informatizácie verejnej správy je:
•	uľahčiť a rozšíriť účasť občanov na správe vecí verejných a ich styk s orgánmi štátnej správy  prostredníctvom informatizácie služieb verejnej správy,
•	uľahčiť styk podnikateľskej sféry s orgánmi verejnej správy,
•	zefektívniť riadiace a administratívne procesy vo verejnej správe prechodom na digitálnu administratívu,
•	pripraviť verejnú správu na plynulú integráciu do administratívnych štruktúr Európskej únie.

Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	zabezpečiť tvorbu, aktualizáciu a integráciu relevantného digitálneho obsahu – informácií a služieb – občanom,
•	zapojiť Slovensko do relevantných programov EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť sprístupnenie verejných informácií a služieb on-line 24 hodín denne 365 dní v roku občanom a podnikateľom za prístupnú cenu,
•	prehodnotiť existujúce procesy verejnej správy z hľadiska ich informatizácie,
•	vytvoriť a rozvíjať integrovaný informačný systém verejnej správy,
•	vytvoriť podmienky pre identifikáciu občanov v informačných systémoch a registroch verejnej správy a v systémoch sociálnej a zdravotnej starostlivosti,
•	zaviesť elektronický identifikačný preukaz totožnosti ako predpoklad pre využívanie integrovaných e-služieb,
•	vybudovať verejnú prístupovú sieť umožňujúcu využívanie elektronických služieb občanom, ktorí nevlastnia počítač,
•	rozširovať využívanie e-služieb v procese verejného obstarávania,
•	zabezpečiť priebežný monitoring a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť koordinovaný rozvoj a sprístupňovanie knižničných a informačných prameňov a digitalizáciu národného kultúrneho a vedeckého bohatstva.