A.
Informácia o  návrhu stransparentnenia,  zjednodušenia  a zjednotenia systému platieb 	
				    štátu za svojich poistencov

	I. Súčasný stav v platbách štátu za svojich poistencov
	
	1. Legislatívny rámec systému zdravotného poistenia, sociálneho poistenia a       
                poistenia v nezamestnanosti určujú tieto právne predpisy:

a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z.z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní  rezortných,  odvetvových,  podnikových  a  občianskych  zdravotných   poisťovní
v znení neskorších predpisov;
b) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z.z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov;
c) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov;
d) Zákon NR  SR  č. 280/1997 Z.z. o Spoločnej zdravotnej poisťovni v  znení zákona NR  SR 
č. 242/2000 Z.z.;
e) Zákon o štátnom rozpočte na príslušný rok;
f) Zákon NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov.

	2. Vzťah štátu k verejnoprávnym inštitúciám v oblasti poistenia
	2.1. V š e o b e c n e

	Štát vystupuje ako 
a) platiteľ poistného za vymedzené kategórie poistencov. Rozsah kategórií poistencov je pre každý typ poistenia rôzny a osobitne určený príslušným zákonom;

b) platiteľ poistného v úlohe zamestnávateľa. Túto funkciu si plní voči zamestnancom rozpočtových a príspevkových organizácií, ktorých je v zmysle zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov  zriaďovateľom;

c) garant platobnej schopnosti poisťovní poskytovaním návratnej finančnej výpomoci v zmysle príslušných  zákonov;

d) prispievateľ na zvýšenie dôchodkov z dôvodu rastu životných nákladov, ak Sociálna poisťovňa nemôže výdavky súvisiace s takýmto zvýšením dôchodkov kryť z výberu poistného;

e) vykonávateľ štátneho dozoru nad poisťovňami a NÚP; 

f) poskytovateľ  potrebných informácií a metodickej pomoci;
g) tvorca legislatívy.

	2.2. pri určení vymeriavacieho základu pre jednotlivé druhy poistenia

	Vzhľadom na napätosť zdrojov v štátnom rozpočte určuje sa každoročne vymeriavací základ na základe jeho zdrojových možností.  
	Štát platí v roku 2001 podľa zákona NR SR č. 472/2000 Z.z. o štátnom rozpočte na rok 2001:
	poistné na zdravotné poistenie z rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva SR vo výške 14 % z vymeriavacieho základu 2400 Sk,
	poistné na nemocenské poistenie z rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR vo výške 4,8 % z vymeriavacieho základu 2400 Sk,
	poistné na dôchodkové zabezpečenie z rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR vo výške 28 % z vymeriavacieho základu 2400 Sk.
	Národný úrad práce platí v roku 2001 poistné na 
	zdravotné poistenie vo výške 14 % z vymeriavacieho základu 2700 Sk,
	nemocenské poistenie vo výške 4,8 % z vymeriavacieho základu 2700 Sk,
	dôchodkové zabezpečenie vo výške 28 % z vymeriavacieho základu 2700 Sk.

 
3.	Za koho platí štát poistné?
4.	3.1. na  zdravotné poistenie

	Štát ako platiteľa poistného upravuje § 10 ods. 6 zákona NR SR č. 273/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov. 
	Štát platí poistné za:  
a) nezaopatrené  deti,  ak  nemajú  vlastný  príjem,  ktorý podlieha dani z príjmov a  presahuje     3 000 Sk,
b) osoby, ktoré poberajú dôchodky z dôchodkového zabezpečenia Slovenskej republiky a    
   dôchodky z výsluhového zabezpečenia vojakov podľa osobitného predpisu, ak aj sú   
   zamestnancami alebo samostatne zárobkovo činnými osobami, alebo spolupracujúcimi   
   osobami, ak príjem z týchto činností nie je vyšší ako 3 000 Sk,
c) osoby, ktoré poberajú dôchodky z dôchodkového zabezpečenia Českej republiky, ak aj sú 
   zamestnancami alebo samostatne zárobkovo činnými osobami, alebo spolupracujúcimi 
   osobami, ak príjem z týchto činností nie je vyšší ako 3 000 Sk,   
d) osoby vedené v evidencii uchádzačov o zamestnanie, nepoberajúce hmotné zabezpečenie,  e) ženy poberajúce peňažnú pomoc v materstve do dňa pôrodu,
f) osoby, ktoré sa osobne celodenne a riadne starajú o dieťa vo veku do piatich rokov alebo
   o dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vo veku do 18 rokov, ktoré vyžaduje 
   mimoriadnu    starostlivosť alebo osobitne náročnú mimoriadnu starostlivosť a nie je 
   umiestnené v  zariadení pre takéto deti s celoročným alebo týždenným pobytom, ak nie sú 
   zúčastnené na  zdravotnom poistení už z iného dôvodu, 
g) osoby, ktoré sa osobne celodenne a riadne starajú o blízku osobu, ktorá je prevažne alebo 
   úplne bezvládna alebo staršia ako 80 rokov a nie je umiestnená v zariadení sociálnej 
   starostlivosti alebo v obdobnom zdravotníckom zariadení, alebo v zariadení na 
   poskytovanie sociálnych služieb podľa osobitného predpisu, ak nie sú zúčastnené na 
   zdravotnom poistení už z iného dôvodu,
h) osoby, ktorým z dôvodu starostlivosti o dieťa alebo starostlivosti o blízku osobu nevznikol 
    nárok na dôchodok a vzhľadom na svoj vek nie sú zárobkovo činné, 
i) osoby, ktoré poberajú dávky sociálnej starostlivosti z dôvodu sociálnej odkázanosti, a 
   osoby, ktoré sú invalidné a nevznikol im nárok na invalidný dôchodok, 
j) vojakov základnej (náhradnej) vojenskej služby a osoby vykonávajúce civilnú službu, ak 
   nemajú príjem, ktorý podlieha dani z príjmov a presahuje 3 000 Sk,
k) osoby vo výkone väzby a vo výkone trestu odňatia slobody, ak nie sú zárobkovo činné,
l) osoby, ktoré dosiahli vek potrebný pre nárok na starobný dôchodok, avšak nespĺňajú 
   podmienky na jeho priznanie a nemajú príjmy zo zamestnania, zo samostatnej zárobkovej 
   činnosti, z kapitálového majetku, z prenájmu alebo ostatné príjmy podľa zákona o daniach z 
   príjmov alebo nepoberajú dôchodok z cudziny, alebo ak výška príjmov a dôchodkov z 
   cudziny nepresahuje mesačne 3 000 Sk,
m) cudzích štátnych príslušníkov a osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré majú priznané 
   postavenie utečenca a nie sú zamestnancami, samostatne zárobkovo činnými osobami 
   alebopolupracujúcimi osobami,
n) osoby, ktoré vykonávajú pracovnú činnosť pre cirkevné, rehoľné a charitatívne 
   spoločenstvo a nemajú z tejto alebo z inej činnosti príjem,
o) osoby, ktoré sú umiestnené v zariadeniach sociálnej starostlivosti, alebo v zariadeniach na 
   poskytovanie sociálnych služieb podľa osobitného predpisu s celoročným pobytom,
p) zahraničných študentov na zabezpečenie záväzkov z medzinárodných zmlúv a 
   zahraničných študentov, ktorým bolo priznané postavenie zahraničného Slováka, 
r) osoby bez zdaniteľných príjmov, ktoré poberajú dávky nemocenského poistenia alebo 
   dávky nemocenskej starostlivosti nahrádzajúce mzdu, plat, inú odmenu za prácu alebo 
   príjem z výkonu samostatnej zárobkovej činnosti alebo činnosti spolupracujúcej osoby po 
   skončení účasti na nemocenskom poistení zamestnancov, nemocenskom poistení 
   samostatne zárobkovo činných osôb a spolupracujúcich osôb alebo na nemocenske 
   starostlivosti v ozbrojených silách, ak nie sú zúčastnené na zdravotnom poistení už z iného 
   dôvodu.
	Štát platí poistné za uvedené osoby vo výške určenej zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok (§ 12 ods. 8).

	3.2. na dôchodkové zabezpečenie

	Štát platí poistné podľa § 14 ods. 9 a 10 zákona NR SR č. 274/1994 Z.z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov za:
 a) študentov vysokých škôl, ak sú nezaopatrenými deťmi a ak nie sú povinní platiť poistné 
   ako zamestnanci, samostatne zárobkovo činné osoby, alebo spolupracujúce osoby SZČO,
b) osoby, ktoré sa osobne celodenne a riadne starajú o dieťa vo veku do šiestich rokov alebo o 
   dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vo veku do 18 rokov, ktoré vyžaduje 
   mimoriadnu starostlivosť alebo osobitne náročnú mimoriadnu starostlivosť, ak nie je 
   umiestnené v zariadení pre takéto deti s celoročným alebo týždenným pobytom a ak nie sú 
   povinné platiť poistné ako zamestnanci, samostatne zárobkovo činné osoby, alebo 
   spolupracujúce osoby SZČO,
c) osoby, ktoré sa osobne celodenne a riadne starajú o blízku osobu, ktorá je prevažne alebo 
   úplne bezvládna a nie je umiestnená v ústave sociálnej starostlivosti alebo v obdobnom 
   zdravotníckom zariadení, a ak nie sú povinné platiť poistné ako zamestnanci, samostatne 
   zárobkovo činné osoby, alebo spolupracujúce osoby SZČO (tieto osoby boli vylúčené z  
   okruhu osôb, za ktoré platí poistné štát s účinnosťou od 1. januára 2001),
d) osoby, ktoré poberajú invalidný dôchodok, do dosiahnutia veku potrebného na vznik 
   nároku na starobný dôchodok, a ak nie sú a ak nie sú povinné platiť poistné ako 
   zamestnanci,samostatne zárobkovo činné osoby, alebo spolupracujúce osoby SZČO,
e) občanov, ktorí vykonávajú základnú službu, náhradnú službu, zdokonaľovaciu službu 
   alebo mimiriadnu službu v rámci výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo 
   civilnú službu.

	Štát platí poistné za osoby uvedené v § 14 ods. 9 a 10 vo výške určenej zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok (§ 15 ods, 7). 

	3.3. na nemocenské poistenie za:
a) žiakov stredných škôl a študentov vysokých škôl, ak sú nezaopatrenými deťmi a ak nie sú 
   povinní platiť poistné ako zamestnanci, samostatne zárobkovo činné osoby, alebo 
   spolupracujúce osoby SZČO,
b) uchádzačov o zamestnanie nepoberajúcich hmotné zabezpečenie.

II.  Sporné   oblasti   pri   komparácii  platieb   štátu   za   svojich   poistencov    v 	
      jednotlivých   systémoch   návrh  východísk  na  sprehľadnenie,  zjednotenie  a   
      zjednodušenie  platieb  štátu  za  svojich  poistencov

     II. A. Transparentnosť - sprehľadnenie

	Transparentnosť - sprehľadnenie platieb štátu "za svojich poistencov" možno posudzovať z hľadiska jeho:
a) rozpočtovania, 
b) čerpania a zúčtovania.

	Rozpočtovanie
	a) Ministerstvo financií SR v súlade s návrhom východísk na zostavenie štátneho rozpočtu na príslušný rok  a harmonogramom rozpočtových prác oznamuje zdravotným poisťovniam, Sociálnej poisťovni a Národnému úradu práce rozsah makroekonomických ukazovateľov ako i rámec predpokladaných transferových vzťahov (platby štátu) ku kapitolám Ministerstva zdravotníctva SR a Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR , ako i termín predloženia návrhu štátneho rozpočtu na rokovanie Národnej rady SR v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách.
	Počty poistencov, za ktorých platí poistné štát Ministerstvo financií SR stanovuje pri vypracovaní návrhu rozpočtu odpočtom od celkového počtu obyvateľstva v SR  počtov ekonomicky aktívneho obyvateľstva, samoplátcov a počtov, za ktorých platí poistné na zdravotné poistenie Národný úrad práce.
	Výška transferového vzťahu k príslušným kapitolám patrí medzi priority výdavkov štátneho rozpočtu a odvíja sa  od potencionálnych (možných) zdrojov štátneho rozpočtu. Vo väzbe na túto je určená percentuálnym podielom z príslušnej sadzby poistného z určeného vymeriavacieho základu.
	Zabezpečenie transparentnosti platby poistného štátom však nepovažujeme za prvoradé vo vzťahu k poistencovi štátu, nakoľko tento nie je na platbe a spôsobe určenia jej výšky zatiaľ priamo zainteresovaný. 

	b) Čerpanie a zúčtovanie poistného plateného štátom je riešené  Výnosom Mininisterstva zdravotníctva SR, ktorým sa vydávajú pravidlá čerpania a zúčtovania poistného plateného štátom a Národným úradom práce a pravidlá hospodárenia s osobitným účtom povinného zdravotného poistenia a Výnosom Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktorým sa upravujú podrobnosti o čerpaní a zúčtovaní poistného plateného štátom.
	Podkladom pre čerpanie a zúčtovanie poistného plateného štátom sú štatistické zisťovania, ktoré sú povinné vykonávať jednotlivé ústredné orgány štátnej správy, Štatistický 
úrad SR, Centrálny register poistencov, evidencia o počte poistencov vedená Sociálnou poisťovňou a evidencia Národného úradu práce.
	Poistné na zdravotné poistenie platené štátom odvádza Ministerstvo zdravotníctva SR z poskytnutého transferu preddavkovo do 20. dňa príslušného kalendárneho mesiaca na osobitný účet povinného zdravotného poistenia. Suma predstavuje spravidla jednu dvanástinu ročného rozpočtového objemu, mesačná suma sa môže určiť i podľa dohody medzi ministerstvom financií a ministerstvom zdravotníctva na základe objektívnych požiadaviek, ak sa neprekročí ročný rozpočtovaný transfer na príslušný rok.
	  
	Poistné platené štátom na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie odvádza Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR preddavkovo vždy k prvému dňu príslušného kalendárneho mesiaca Sociálnej poisťovni, Ministerstvu obrany SR a Ministerstvu vnútra SR 
Preddavky podľa poslednej novely Výnosu možno odviesť aj v priebehu príslušného kalendárneho mesiaca, ak sa neprekročí suma poistného plateného štátom určená zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok.

	Pri ročnom zúčtovaní poistného plateného štátom dikcia zákona, kde sú vymenované jednotlivé kategórie, za ktoré platí poistné štát  sa nenapĺňa vo výkazníctve najmä v týchto kategóriách, kde dopočty sa stanovujú odhadom:
- osoby, ktoré poberajú dôchodky z dôchodkového zabezpečenia ČR, ak sú zamestnancami alebo SZČO, ak príjem z týchto činností nie je vyšší ako 3000 Sk, 

- osoby, ktorým z dôvodu starostlivosti o dieťa alebo o blízku osobu nevznikol nárok na dôôchodok, 

- osoby, ktoré vykonávajú pracovnú činnosť pre charitatívne, cirkevné a rehoľné spoločenstvo a nemajú z tejto činnosti pracovný príjem, a pod. 

	Spornou oblasťou v etape prípravy rozpočtu, čerpania a zúčtovania sa javí zložitý systém  určenia výšky platby poistného plateného štátom. Rovnako štatistické zisťovania nie sú pevne viazané na dikciu príslušných zákonov, pre niektoré kategórie sa výkazníctvo prispôsobuje, pri iných je poistné nezúčtovateľné na počty osôb, nakoľko ide o "pojem neznámy".

          Návrh na riešenie:
	1. Zaviesť jednotnú štatistiku sledovania poistencov,  za ktorých platí poistné štát, resp. rozhodnúť o tom, ktorý subjekt bude zodpovedný za sledovanie poistencov štátu.  	
	2. Registre poistencov štátu poisťovní zosúladiť so štátnymi štatistickými výkazmi.  V prípade štatistického zisťovania vylúčiť duplicity, aby štát neplatil poistné za kategóriu poistencov, ktorá je povinná platiť poistné sama.

  	II. B. Zjednotenie

       Princíp zjednotenia  platieb poistného štátom za "svojich poistencov"  v systémoch zdravotného poistenia a sociálneho zabezpečenia navzájom  ako i vo vnútri jednotlivých systémov vzhľadom na rôznych platiteľov poistného   možno posudzovať z hľadiska:
a) vymeriavacích základov, 
b) okruhu poistených osôb.

	a)  Vymeriavacie základy v minulosti boli jednotné pre všetky poistné systémy. V priebehu jednotlivých rokov potreby a zdroje v systémoch sa začali diferencovane vyvíjať, čo malo za následok stanovenie rôznych vymeriavacích základov vo vnútri jednotlivých systémov i medzi systémami.  Stanovenie rôznych vymeriavacích základov má opodstatnenie z hľadiska priebežného systému financovania systémov podľa reálnych možností štátneho rozpočtu, ako i podľa vývoja iných makroekonomických parametrov, napr. vývoja miery nezamestnanosti, ktorá výrazne ovplyvňuje výber poistného.  V roku 2001 vymeriavacie základy pre platby štátu za "svojich poistencov" sa v zdravotnom poistení a sociálnom zabezpečení priblížili a sú zjednotené na sumu 2 400 Sk, NÚP platí poistné zo základne 2 700 Sk.  
	Spornou oblasťou  sa javí definovanie výšky vymeriavacieho základu pre jednotlivé systémy a určenie ekonomickej  kategórie, o ktorú sa má opierať vymeriavací základ pri platbách za poistencov štátu vo všetkých poistných systémoch .
				
	Navrhované možnosti riešenia:

	1. Alternatívnou možnosťou by bolo i odstúpenie od princípu platenia poistného štátom za "jeho poistencov" a nahradiť ho dotáciou zo štátneho rozpočtu viazanou na inú ekonomickú kategóriu (napr. podiel na výdavkoch ŠR a pod.).  Tento systém by však vyhovoval pre priebežné financovanie poistných systémov (v zdravotníctve), ale nie pre systémy fungujúce na rigorózno-poistnom princípe.
	Dotácia zo štátneho rozpočtu pre systém zdravotného poistenia  musí byť podmienená maximálnou stabilitou celého systému a precíznym sledovaním zdrojov.   
	2. Pri transformácii zdravotníctva, okrem tejto možnosti, treba uvažovať i s možnosťou prispôsobenia sa zákona o zdravotnom poistení predpisom Európskej únie, čo znamená, napr. vyriešiť postavenie člena rodiny, čím by sa výrazne znížil počet poistencov štátu o nezaopatrené deti. Prechod od individuálneho poistenia k rodinnému poisteniu vyvolá podstatnú zmenu oproti súčasnému modelu platieb poistného, takýto model by znamenal i zásah do stanovenia základu dane z príjmov.    

	3. V systéme sociálneho zabezpečenia nemožno využiť žiadne radikálnejšie kroky a výrazne sa odkloniť od začínajúcej  realizácie sociálneho poistenia.

	b)  Okruh osôb, ktoré sú poistencami v oboch systémoch, by mal byť v legislatíve rovnako vymedzený, napr. pri  žiakoch stredných škôl a študentoch  vysokých škôl štát neplatí poistné na sociálne zabezpečenie ak sú živnostníci, pri platbe poistenia štátom na zdravotné poistenie definícia určuje príjem podliehajúci dani z príjmov presahujúci 3000 Sk. 	
	Súčasné štatistické sledovanie poistencov štátu je nedostatočné. Osoby, ktoré budú poistencami v oboch systémoch by mali byť sledované jednotným spôsobom.  Avšak nemožno vyžadovať i vzhľadom na odlišnú problematiku, ktorú riešia dva hmotnoprávne predpisy pri zdravotnom poistení a sociálnom zabezpečení, že všetci poistenci v týchto systémoch budú totožní.

	Sporné oblasti vidíme v rôznom vymedzení rovnakej kategórie  poistencov v jednotlivých systémoch, za ktorých platí poistné štát.  
	Zároveň existujú  "poistenci štátu", ktorí nie sú poberateľom dávky (napr. platba za  žiakov na nemocenské poistenie, platba za žiakov na dôchodkové zabezpečenie do 18 rokov ). Okruh poistencov, za ktorých platí poistné štát nie je legislatívne upravený ani z hľadiska prístupového procesu k Európskej únii.
						
	Návrh na riešenie:
	1. Zjednotiť v legislatíve okruhy poistencov za ktorých platí poistné štát  v oboch systémoch tak, aby boli rovnako charakterizovaní. 
	2. Podmienky poistenia jednotlivých kategórií  a charakter osôb jednotlivých kategórií "poistencov štátu" je potrebné smerovať k zosúladniu s legislatívou EÚ.

	II. C. Zjednodušenie

	K zjednodušeniu platieb štátu poistného za definovanú kategóriu osôb možno pristúpiť:
- zmenou definície výšky poistného z určeného vymeriavacieho základu;
- zmenou finančného vzťahu štátneho rozpočtu voči fondom zdravotného a sociálneho poistenia z platby poistného na dotáciu. 

	Návrhy riešenia
	1. Súčasné určenie výšky platby poistného percentuálnou sadzbou je porovnateľné s ostatnými kategóriami poistencov a nie je potrebné pre platbu poistného plateného štátom uvádzať osobitný režim. Pre určenie vymeriavacieho základu  pre platbu poistného štátom je možné prehodnotiť spôsob jeho určenia (napr. zavedením určeného minimálneho vymeriavacieho základu i pre poistencov štátu tak, ako je v príslušných zákonoch určený pre všetky ostatné kategórie poistencov).
	2. Zmena predmetného finančného vzťahu na dotáciu zo štátneho rozpočtu si vyžiada prísne určenie kritérií na jej poskytnutie, ktorých reálne zabezpečenie si vyžaduje určitý časový priestor. Táto alternatíva však mení charakter súčasného základného poistného systému, ktorý bude potrebné premietnuť i v príslušných zákonoch. 

	          
						B.
Ilustrácia   niektorých   problémov   v   legislatíve   pri   platbách   ostatných   platiteľov 	
					    poistného

	Ilustrácia niektorých problémov v legislatíve pri platbách ostatných
			             platiteľov poistného

	Počas niekoľkoročného vývoja jednotlivých zložiek sociálneho zabezpečenia na Slovensku vznikol značne komplikovaný systém. V dôsledku samostatného a nekoordinovaného vývoja jeho jednotlivých častí vznikli podstatné rozdiely v mnohých oblastiach, ktoré by svojou povahou mohli a mali byť jednotné. Príkladom takýchto, z ekonomického hľadiska neodôvodnených nejednotností sú aj rozdiely v základných definíciách uvádzaných v jednotlivých zákonoch.
	Táto časť materiálu sa venuje len zamestnancom, zamestnávateľom a samostatne zárobkovo činným osobám, teda reálnym platiteľom odvodov. Jej cieľom je zamerať sa na rozdiely v legislatíve práve z ich pohľadu.
	V Prílohe 1 sú stručne ilustrované rozdiely v týchto oblastiach:
	a) rozdiely v definícii platiteľov,
	b) rozdielne obdobia, počas ktorých sa neplatí poistné.
	Rozdiely, ktoré tento materiál priamo neuvádza existujú ešte z pohľadu zamestancov, zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činných osôb v mnohých iných oblastiach odvodového systému. Tieto rozdiely by rovnako mali byť pri najbližšej novelizácii príslušných zákonov preskúmané a prehodnotené na expertnej úrovni.
	 Pri hodnotení súčasného stavu sme vychádzali z týchto zákonov:
   a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z.z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov;
b) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z.z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov;
c) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov.
	Cieľom tohoto materiálu nie je presná citácia z týchto zákonov, ale práve pri určitej zámernej miere zjednodušenia poukázanie na ekonomickú neopodstatnenosť niektorých rozdielov v nich.

					Návrh riešenia

 Pri najbližšej novelizácii príslušných zákonov navrhujeme preskúmať a prehodnotiť ekonomicky neopodstanené rozdiely v nich a v čo možno najväčšej miere zabezpečiť vzájomnú harmonizáciu týchto zákonov s cieľom prispieť k celkovému zjednodušeniu podnikateľského prostredia.