Predkladacia správa

Vláda SR v januári 2000 prerokovala „ Návrh energetickej politiky SR“. Z uznesenia vlády v bode B.9. vyplynula úloha vypracovať „ Environmentálne zhodnotenie využiteľnosti hydroenergetického potenciálu SR „.

Uznesenie vlády SR vyplýva tiež z programového vyhlásenia vlády, kde vláda medzi iným uložila riešiť zvýšenie využívania trvalo obnoviteľného hydroenergetického potenciálu. V súčasnosti viac ako 40 % nášho hydroenergetického potenciálu nie je využitých.

Vzhľadom na veľkosť spotreby elektrickej energie a prírodné danosti Slovenska, nemôže hydroenergetický potenciál ani pri úplnom využití pokryť celú spotrebu elektrickej energie v SR. Podiel hydroenergetického potenciálu na celkovej výrobe elektrickej energie na Slovensku môže byť približne 20 %.

Využitie hydroenergetického potenciálu SR je nutné riešiť nielen z hľadiska technického, ale i z hľadiska ochrany prírody. Z tohto pohľadu zrejme dôjde k útlmu výstavby veľkých vodných elektrární. Zvyšovanie využitia hydroenergetického potenciálu výstavbou malých vodných elektrární je technicky aj energeticky reálne na celom Slovensku.

Predkladaný materiál zhodnocuje technický hydroenergetický potenciál v jednotlivých povodiach slovenských riek a tiež i spôsoby environmentálneho hodnotenia jednotlivých tokov. Jedine zosúladením technických možností s kvalifikovaným ekologickým hodnotením vodných tokov môže zabezpečiť ekonomické i ekologické využitie daného hydroenergetického potenciálu.

Reálny, ekonomicky – ekologický technicky využiteľný hydroenergetický potenciál je časťou technicky využiteľného potenciálu, kde uvažované lokality spĺňajú určité kritériá ekonomického a ekologického hodnotenia a v prípade zosúladenia týchto kritérií potom môžeme hovoriť o reálnom technicky využiteľnom hydroenergetickom potenciáli.

Z hodnotenia v roku 1998, z  jednotlivých povodí  najvyššie hodnoty má celkový technicky využiteľný hydroenergetický potenciál povodie Váhu s 3 156 GWh, nasleduje povodie Dunaja s 2 540 GWh, ďalej povodie Hrona s 558 GWh a povodie Bodrogu a Hornádu s 354 GWh. Spolu technicky využiteľný hydroenergetický potenciál slovenských riek predstavuje 6 608 GWh. V realizovaných elektrárňach sa využíva z tohto potenciálu        3 799 GWh.

Percento využitia je v povodí Váhu 64,7%, v povodí Dunaja 59,8%, v povodí Hrona 19,9% a v povodí Bodrogu a Hornádu 35,6%. Celkove je technický hydroenergetický potenciál slovenských riek využívaný na 57,5%.

Najväčším problémom je vyčíslenie veľkosti technicky využiteľného hydroenergetického potenciálu toku Dunaja v úseku pod Bratislavou. Po jednostrannom vypovedaní zmluvy o výstavbe vodného diela Gabčíkovo – Nagymaros zo strany Maďarska a pozastavení výstavby stupňa Nagymaros sa zmenila pôvodná koncepcia využitia. Bolo realizované náhradné riešenie e VE Gabčíkovo sa uviedla do prevádzky podľa variantu C. Vyššie uvedené hodnoty teda vychádzajú zo súčasného reálneho stavu, t.j. zahrnutá VE Gabčíkovo, VE Čunovo a MVE Mošonské rameno.

Návrh rozvoja je v materiáli rozpracovaný v dvoch scenároch. Prvý scenár predpokladá doterajšie tempo rozvoja ( s čiastočným zlepšením výkupnej ceny elektrickej energie, primeranej úverovej politiky ). V tomto scenári bolo navrhnuté využitie vodnej energie predovšetkým realizáciou zostávajúcich veľkých vodných stavieb a tých malých vodných elektrární, ktoré sú v pokročilej projektovej príprave ( stavebné povolenie, územné konanie a rozhodnutie ). Druhý scenár predpokladá viacero opatrení na urýchlenie hydroenergetického využitia tokov ( výkupná cena elektriny, úverová politika, legislatívne opatrenia – dĺžka daňových prázdnin, možnosť vyvlastnenia pozemkov súvisiacich s výstavbou vodných diel a pod ). Druhý scenár teda predpokladá lepšie využitie hydroenergetického potenciálu, nakoľko je v ňom zahrnutých viacej vodných stavieb, kde zo súčasného pohľadu vodohospodárskeho, technického a ekologického je predpoklad ich realizácie.

Predpokladaný prírastok elektrického výkonu všetkých povodí predstavuje podľa prvého scenára hodnotu 120,8 MW a výroby 480,4 GWh, čo zvýši využitie hydroenergetického potenciálu v roku 2010 o cca 7,3% t.j. na 64,8%.

Predpokladaný prírastok elektrického výkonu všetkých povodí predstavuje podľa druhého scenára hodnotu 165,4 MW a výroby 671,3 GWh, čo zvýši využitie hydroenergetického potenciálu v roku 2010 o cca 10,2% t.j. na 67,7%.

V tabuľkovej časti materiálu sú údaje, ktoré prezentujú toky, lokality a technické údaje o prietoku, spáde, hltnosti, výkone a výrobe el. energie pre obidva scenáre, kde v prvom scenári sú uvedené diela s ukončením v rokoch 2000, 2005, a 2010, v druhom scenári s dátumom ukončenia v roku 2000 a predpokladom ukončenia ostatných do r. 2010.

Výstavba vodných diel môže mať na životné prostredie negatívne, ale i pozitívne vplyvy. štúdia sa preto zaoberá stanovením environmentálnych kritérií hodnotenia úsekov vodných tokov. Posudzovanie akýchkoľvek vodných stavieb z pohľadu dopadu na životné prostredie sa doteraz robilo na základe ustanovení zákona č.127/94 Z.z o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, zákona č.287/94 Z.z a pokynov MŹP SR č8/97-4. V súčasnosti je v štádiu pripomienkovania návrh nového zákona o vodách, kde je predmetom právnej úpravy komplexná reglementácia spoločných vzťahov, týkajúcich sa vôd. Rozdiel voči predchádzajúcemu zákonu o vodách je systém ochrany a používania vôd, ktorý zahrňuje aj vodné ekosystémy a od vôd závislé krajinné ekosystémy. Dotýka sa aj režimu povoľovania vodných stavieb na základe odchyliek uvedených v príslušnom paragrafovom znení tohto zákona.

Jedine zosúladenie záujmov ekológie a energetiky je zárukou rozumnej a reálnej cesty na záchranu ekosystémov a efektívneho energetického využitia povodí Slovenska. V záujme dosiahnutia tohto cieľa bude potrebná vzájomná spolupráca všetkých zainteresovaných zložiek – Ministerstva hospodárstva, Ministerstva životného prostredia, Ministerstva pôdohospodárstva a pridružených organizácií.