Informácia o 
stave budovania Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko

Základné ciele
	Hlavným cieľom tohto projektu schváleného uznesením vlády SR č. 466/2004 je vybudovanie lokálnej siete seizmických staníc v okolí seizmických ohniskových zón na  východnom Slovensku slúžiacich  na kontinuálne monitorovanie zemetrasnej aktivity v ohniskových zónach. Projekt je súčasťou krízového menežmentu štátu z hľadiska prevádzkovania jadrových energetických zariadení na Slovensku a bezpečnosti a ochrany zdravia obyvateľstva a bude dopĺňať údaje z  Národnej siete seizmických staníc. 
	Budovanie lokálnej seizmickej siete východné Slovensko sa realizuje v rokoch 2004-2006. V rámci projektu bude vybudovaných  6 seizmických staníc a spracovateľské centrum informácií získaných z uvedených šiestich seizmických staníc na Fakulte matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave (ďalej len „FMFI UK“). 

Základné seizmologické dôvody budovania lokálnej seizmickej siete na východnom Slovensku
	Seizmická ohnisková zóna východné Slovensko je najmenej známou a zdokumentovanou seizmickou ohniskovou zónou na území Slovenska. Je to dôsledok toho, že územie východného Slovenska nebolo nikdy seizmometricky monitorované. 
	Z historických archívnych materiálov za dokumentované obdobie od roku 1652 vyplýva, že v oblasti tejto ohniskovej zóny (lokalizácia na základe archívnych materiálov je len približná) bolo viac ako 40 zemetrasení s makroseizmickými účinkami. Šesť z nich bolo najmenej 10-krát silnejších ako zemetrasenie, ktoré bolo  20. 5. 2003 v oblasti Vihorlatských vrchov.
	Monitorovanie zemetrasnej aktivity v ohniskovej zóne pomocou lokálnej siete je nevyhnutné vzhľadom na to, že v období medzi silnejšími zemetraseniami vznikajú v aktívnej ohniskovej zóne tzv. mikrozemetrasenia, ktorých analýza poskytuje nenahraditeľné údaje o časopriestorovom režime ohniskovej zóny.
	Prevažnej väčšine silnejších zemetrasení predchádza zvýšená mikroseizmická aktivita, ktorú možno monitorovať jedine pomocou lokálnej seizmickém siete.
	V oblasti Vihorlatských vrchov došlo 20. 5. 2003 k stredne silnému zemetraseniu s lokálnym magnitúdom 4,2.  Najväčšie makroseizmické účinky zemetrasenia boli 6-7o z 12-stupňovej stupnice Európskej makroseizmickej stupnice EMS-98. Zemetrasenie spôsobilo materiálne škody v 18 obciach a jeho účinky boli pozorované celkovo  v 87 obciach na území Slovenska. Zemetrasenie vyvolalo paniku medzi obyvateľstvom.
	Zemetrasenie v oblasti Vihorlatských vrchov z  20.5.2003 jasne poukázalo na dôležitosť monitorovania ohniskovej zóny a postihnutej oblasti pomocou lokálnej seizmickej siete.
	Monitorovanie hlavného otrasu a série niekoľkých desiatok dotrasov, z ktorých niektoré boli až s makroseizmickými účinkami, by významným spôsobom dopĺňalo informácie o porušenej časti seizmoaktívneho zlomu v oblasti Vihorlatských vrchov a umožňovalo sledovanie seizmickej aktivity v danej oblasti. Monitorovanie by ďalej umožnilo vyvodiť závery o vzostupnom alebo zostupnom trende seizmickej aktivity, keďže pred ukončením zemetrasnej série často nie je možné považovať prvý otras za hlavný otras.

Spoločenské dôvody riešenia projektu
	Monitorovanie zemetrasnej aktivity ohniskovej zóny východné Slovensko umožní efektívnejšiu spoluprácu, súčinnosť a vytvorenie systému včasného varovania pre obyvateľstvo a štátne orgány medzi spracovateľským centrom na Fakulte matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave a Úradom civilnej ochrany Ministerstva vnútra SR v prípade zemetrasení s makroseizmickými účinkami, alebo v prípade náhlej anomálne zvýšenej mikroseizmickej aktivity.
	Rokovanie krízového štábu v prípade zemetrasenia v oblasti Vihorlatských vrchov, ktoré sa uskutočnilo  22. 5. 2003 v Sobranciach a rovnako aj správanie občanov v postihnutej oblasti jasne indikovali, že monitorovanie ohniskovej oblasti by občania vnímali veľmi pozitívne ako adekvátnu špecifickú starostlivosť zo strany štátu. Počas série dotrasov mali mnohí občania pocit neistoty a nedostatočného záujmu zo strany štátu aj v dôsledku toho, že séria dotrasov a seizmický vývoj oblasti nebola monitorovaná. Tieto poznatky vyplynuli z mnohých osobných kontaktov riešiteľov projektu s občanmi z postihnutej oblasti.

Vybudovanie lokálnej seizmickej siete má priamy vplyv na skvalitnenie a zatraktívnenie študijného magisterského a doktorandského programu
	Kvalitné univerzitné vzdelávanie je nemysliteľné bez adekvátnej experimentálnej základne.
	Záujem mladých ľudí o štúdium fyziky a  matematiky je v súčasnej dobe výrazne nižší ako v predchádzajúcich rokoch. Veľký počet talentovaných slovenských študentov  odchádza študovať do zahraničia. Približne 400 slovenských študentov študuje na Matematicko-fyzikálnej fakulte Univerzity Karlovej v Prahe. Polovica z nich, v rámci ankety o dôvodoch štúdia v zahraničí uviedla lepšie materiálno-technické vybavenie pražskej fakulty.
	Projekt budovania a následného využívania a interpretácie výsledkov získaných  údajov z Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko môže výrazne prispieť k zatraktívneniu štúdia  geofyziky na Fakulte matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave.

Výsledky dosiahnuté  v 1. roku budovania Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko
	Finančné prostriedky na zabezpečenie projektu budovania Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko boli poskytnuté realizátorovi projektu Fakulte matematiky, fyziky a informatiky UK v Bratislave až v septembri 2004. Napriek uvedenému boli realizované  všetky úlohy tak ako predpokladal harmonogram prác (príloha č. 1 informácie). Úlohy sa podarilo splniť aj vďaka spolupráci fakulty s Geofyzikálnym ústavom SAV.
	Výber dodávateľov seizmometrov, zberných systémov staníc a analyzačného systému bol organizačne zabezpečený a zrealizovaný na základe rokovacieho konania  bez zverejnenia v súlade so zákonom o verejnom obstarávaní. Realizátorovi projektu bola dodaná prvá časť zberných systémov seizmických staníc. Objednané sú seizmometre pre seizmické stanice a bol realizovaný nákup osobného automobilu.
	Boli dodané a inštalované zberné počítače pre zbernú centrálu spracovateľského centra na FMFI UK v Bratislave vrátane inštalovania  zberného softvéru SeisComP (GFZ Potsdam). Testované bolo spojenie zbernej centrály Národnej siete seizmických staníc a zbernej centrály Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko. V testovacej prevádzke bol zahájený zber údajov z Národnej siete seizmických staníc. Bol nainštalovaný zobrazovací softvér SeisGram (Lomax, Francúzsko) na vizuálnu kontrolu prichádzajúcich údajov zo seizmických staníc.
	Prebehli predbežné rozhovory o realizácii stavebnej časti seizmických staníc. Úlohu je možné dokončiť až po výbere lokalít seizmických staníc tak, ako to predpokladá harmonogram prác (príloha č. 1 informácie). 
	Realizátor vypracoval pracovný dokument „Kritériá pre výber lokality seizmickej stanice“. Boli spracované mapové podklady pre výber lokalít seizmických staníc a zhodnotené možnosti prenosu údajov, prívodu elektrickej energie, prírodné a technické podmienky pre lokality seizmických staníc.  
	Konzultovali sa možnosti satelitného prenosu údajov zo seizmických staníc do zbernej centrály, spracovateľského centra FMFI UK v Bratislave. Z konzultácií vyplýva, že z ekonomického hľadiska je možný satelitný alebo terestriálny prenos údajov. Vzhľadom na požadovanú spoľahlivosť seizmickej siete by prenos údajov mal byť uskutočňovaný cez celoplošných poskytovateľov. 
	V prílohe č. 2 informácie je uvedený prehľad čerpania prostriedkov v roku 2004 a plánované čerpanie v rokoch 2005-2006.

Identifikované problémy
	Finančné prostriedky v objeme 5 705 tis. Sk na zabezpečenie realizácie projektu v roku 2005 boli Ministerstvom školstva SR poskytnuté Univerzite Komenského v Bratislave 4. 4. 2005. Z uvedeného objemu prostriedkov bolo 1 005 tis. Sk v kategórii bežných transferov (640) a 4 700 tis. Sk v kategórii kapitálových transferov (720). Na rok 2006 bol schválený na realizáciu projektu objem finančných prostriedkov vo výške 3 350 000 Sk. 
	Problém, ktorý prakticky vznikne po skončení projektu budovania Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko v roku 2006 (t.j. od roku 2007) bude spočívať v zabezpečení  finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na prevádzkovanie lokálnej seizmickej siete zo strany Ministerstva školstva SR. Pri súčasne platnej metodike prideľovania finančných prostriedkov pracoviskám vysokých škôl zo štátneho rozpočtu na základe rozsahu reálnych výkonov pracoviska (rozsah výchovnovzdelávacej a vedeckovýskumnej práce) bude pravdepodobne problematické pokryť zo štátneho rozpočtu celkové prevádzkové náklady na údržbu a prevádzku siete seizmických staníc. Z uvedeného dôvodu  bude nevyhnutné prevádzkové náklady  zabezpečiť zo štátneho rozpočtu účelovým rozpisom z úrovne Ministerstva financií SR.  Prevádzkové náklady na jeden rok sa odhadujú na cca 1 600 tis. Sk.

Záver a návrhy na riešenie
	Doteraz realizované výsledky riešenia projektu sú dobré. Jednotlivé úlohy boli realizované v predpokladanom rozsahu. Je reálny predpoklad, že v  prípade včasného finančného zabezpečenia v zostávajúcom období riešenia projektu (v súlade s uznesením vlády SR 466 / 2004) bude možné plniť v stanovených termínoch aj ďalšie úlohy projektu.
	Financovanie prevádzky lokálnej seizmickej siete východné Slovensko je nevyhnutné riešiť už v tomto roku, avšak najneskôr v roku 2006 formou uzavretia Dohody medzi  Ministerstvom školstva SR, Ministerstvom vnútra SR (Úradom  civilnej ochrany) a Ministerstvom financií SR.

Zoznam príloh
Príloha č. 1: Etapy riešenia projektu Lokálna seizmická sieť východné Slovensko
Príloha č. 2: Náklady na riešenie projektu Lokálna seizmická sieť východné Slovensko

Obsah
Základné ciele
Základné seizmologické dôvody budovania lokálnej seizmickej siete na východnom Slovensku
Spoločenské dôvody riešenia projektu
Vybudovanie lokálnej seizmickej siete má priamy vplyv na skvalitnenie a zatraktívnenie študijného magisterského a doktorandského programu
Výsledky dosiahnuté  v 1. roku budovania Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko
Identifikované problémy
Záver a návrhy na riešenie
Zoznam príloh
Príloha č. 1:
Príloha č. 2:
Obsah