Predkladacia správa 

	Predseda Národnej rady Slovenskej republiky podľa § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky požiadal vládu Slovenskej republiky o zaujatie stanoviska k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy (tlač 998). 

	Navrhovaná právna úprava dopĺňa  časť zákona č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o verejnom obstarávaní“) upravujúcu povinnosti obstarávateľa voči úradu o poskytnutie informácie o použití rokovacieho konania bez zverejnenia najneskôr 14 dní pred uzavretím zmluvy.  Pri nesplnení tejto povinnosti, Úrad pre verejné obstarávanie (ďalej len „úrad“)  uloží obstarávateľovi  pokutu  vo výške 500 000 Sk. Súčasne je vyňatý prípad, keď sa jedná o haváriu alebo živelnú pohromu. V tomto prípade je obstarávateľ povinný informovať úrad do troch dní po podpise zmluvy. Súčasne je v návrhu zákona negatívnym spôsobom definovaná časová tieseň vo vzťahu k finančným prostriedkom  štátneho rozpočtu.    

	K predmetnému návrhu skupiny poslancov uvádzame nasledovné.

	Zákon o verejnom obstarávaní upravuje v ustanovení § 66 podmienky použitia rokovacieho konania bez zverejnenia, ktoré sú v súlade so smernicami ES upravujúce oblasť verejného obstarávania. V prípade, ak obstarávateľ  použije rokovacie konanie bez zverejnenia  bez splnenia podmienky, úrad uloží obstarávateľovi na základe vykonanej kontroly pokutu vo výške 5 %  zmluvnej ceny.  Kontrolná činnosť úradu  je na 90 % zameraná na použitie rokovacieho konania bez zverejnenia.

Ak by navrhovaná právna úprava mala mať preventívny účinok, bolo by potrebné na poskytnuté informácie o použití rokovacieho konania bez zverejnenia do 14 dní vykonať kontrolu,  čo  si nevyhnutne  vyžiada zvýšenie počtu zamestnancov a tým aj zvýšené  nároky na štátny rozpočet, čo je v rozpore  s uznesením vlády SR č. 963 z 13. októbra 2004 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007.  

 Na základe  analýzy kontrolnej činnosti úradu  by bolo potrebné navýšiť počet zamestnancov minimálne o 10 čo predstavuje ročne 3,2 mil. Sk   mzdových nákladov. Okrem toho je potrebné počítať s priestorovým dovybavením, ďalším  prenájmom, čo vyvolá zvýšenie bežných aj kapitálových výdavkov.   

 Vychádzajúc zo štatistiky, ročne sa uzatvára cca 3 000 zmlúv rokovacím konaním bez zverejnenia (okrem uzatvorených čiastkových zmlúv na základe rámcovej dohody, ktorá je vypustená z návrhu právnej úpravy). To by v praxi znamenalo denne posúdiť 12 prípadov rokovacích konaní naviac, okrem doterajších  úloh. Diskutabilné zostáva, či z poskytnutých informácií je možné urobiť konkrétny záver, alebo bude potrebné si vyžiadať kompletnú dokumentáciu a vykonať kontrolu na základe vlastného podnetu úradu, čím by dochádzalo k predlžovaniu procesu  uzatvárania zmluvy. 

Podmienky použitia rokovacieho konania sú vo väčšine postavené tak, že im predchádza  súťažná metóda verejného obstarávania, ako je to v prípade opakujúcich alebo doplňujúcich predmetov obstarávania, kde sa  následne uzaviera zmluva s pôvodným zmluvným partnerom. Ďalšie prípady sú také, ktoré neumožňujú uzatvoriť  zmluvu s iným zmluvným  partnerom, ako je to v prípade autorských práv,  víťazného uchádzača z uskutočnenej súťaže návrhov. Podmienka použitia rokovacieho konania bez zverejnenia mimoriadna udalosť nespôsobená obstarávateľom  a vzhľadom na časovú tieseň  nemožno uskutočniť verejnú súťaž, užšiu súťaž ani rokovacie konanie so zverejnením  má klesajúcu tendenciu, ktorú dokumentuje skutočnosť, že v roku 2002 ju obstarávatelia použili na           cca 25 % uzavretých zmlúv,  v roku 2003 na 14 % a  v roku 2004 sa tento počet znížil na 9 %.   Klesajúca tendencia použitia rokovacieho konania bez zverejnenia je  vplyvom zamerania vykonávaných kontrol samotného úradu, ale aj v spolupráci s inými kontrolnými orgánmi. Z legislatívneho hľadiska je to v prípade časovej tiesne aj upravenie možnosti používať skrátené lehoty na predkladanie dokladov preukazujúcich splnenie podmienok účasti a predkladania ponúk, ktorý umožňuje skrátenie celého procesu verejného obstarávania a tým, nie je dôvod použitia rokovacieho konania bez zverejnenia. 

	Úrad na základe štatistického vyhodnotenia výsledkov verejného obstarávania za rok 2002 vyzval osobným listom predsedníčky úradu ministrov a vedúcich ostatných ústredných orgánov štátnej správy, aby sa zamerali  na skvalitnenie plánovania a prípravnej etapy verejného obstarávania s cieľom, aby sa rokovacie konanie bez zverejnenia používalo len výnimočne pri splnení  zákonných podmienok. 

Je potrebné zdôrazniť, že za výber metódy verejného obstarávania, ako aj za celý proces je zodpovedný obstarávateľ, ktorý je povinný vykonávať činnosti prostredníctvom osôb, ktoré získali odbornú spôsobilosť na verejné obstarávanie, čo by malo byť zárukou kvalitného, transparentného  procesu uzavierania zmlúv. Väčší dôraz by sa mal klásť aj na vnútornú  kontrolu obstarávateľa, prípadne audítorov a ostatné súvisiace predpisy, ako sú najmä zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorá je  okrem iného založená na plánovaní finančných prostriedkov a tým aj plánovaniu procesu verejného obstarávania.  

Zodpovednosť za uzavretie zmluvy musí vždy zostať na obstarávateľovi, rámec podmienok použitia rokovacieho konania bez zverejnenia ustanovuje zákon o verejnom obstarávaní, vysporiadať sa s jeho použitím vo vzťahu k zákonu  je úlohou obstarávateľa. 

Kompetenciou úradu je riešenie námietok, ktoré je možné podať aj v tejto metóde verejného obstarávania a samozrejme kontrolná činnosť zahŕňajúca tak prevenciu – upozornenie na chybné postupy obstarávateľa vo verejnom obstarávaní s cieľom vyhnúť sa ich opakovaniu, ako aj represívna činnosť  ukladania pokút za porušenie zákona.  

	Každý zásah úradu pred uzavretím zmluvy je z právneho hľadiska zložitý problém s možným vyústením do súdneho sporu, ktorého iniciátorom môže byť tak obstarávateľ, ako aj uchádzač. Tento zásah môže mať negatívny dopad na činnosti alebo úlohy obstarávateľa, najmä čo sa týka obstarávateľa z vybratých odvetví (tzv. prirodzený monopol). Zásahom úradu sa predĺži termín uzavretia zmluvy, nakoľko posúdenie splnenia zákonnej podmienky môže vyžadovať preskúmanie množstva dokumentácie. Predĺžením termínu uzavretia zmluvy môžu byť spôsobené škody najmä obstarávateľovi, ktorých náhradu si môže vymáhať zákonnými prostriedkami od úradu.   
Odporúčame, aby si obstarávatelia sami zverejňovali na svojich internetových stránkach prípady použitia rokovacieho konania bez zverejnenia v čase, keď začínajú proces, čím by  verejnosť bola informovaná o použití  tejto metódy  priamo u obstarávateľa. Ďalšou možnosťou je, aby použitie rokovacieho konania bez zverejnenia schvaľoval štatutárny orgán obstarávateľa, alebo orgán poverený touto kompetenciou. V poslednom období sa používa rokovacie konanie bez zverejnenia aj pri vzniku nových inštitúcií, resp.  novej zákonnej podmienke upravujúcej určitú povinnosť. Už pri príprave samotnej legislatívy je potrebné, aby sa priebežne zabezpečoval aj samotný proces verejného obstarávania, aby sa tým predchádzalo používaniu rokovacieho konania bez zverejnenia.  Aj toto sú riešenia, ktoré by pôsobili ako prevencia pred nesprávnym  a nezákonným použitím rokovacieho konania bez zverejnenia.  

	Návrhom novely zákona nie sú jednoznačne  stanovené lehoty začatia a dokončenia postupu rokovacieho konania bez zverejnenia, čím sa vnesú rozpory do procesného riešenia revíznych postupov, tak na strane obstarávateľa, ktorý ťažko preukáže 14-dňovú informačnú lehotu pred uzavretím zmluvy a rovnako aj úradu vo vedení správneho konania o uložení pokuty a predloženiu dôkazov o nedodržaní tejto lehoty. Vágne je stanovené aj podanie informačnej povinnosti úradu, čo taktiež spôsobí negatívny vplyv na vedenie správneho konania o uložení pokuty.

Zákon o verejnom obstarávaní aj v prípade skrátených užších súťaží a rokovacích konaní so zverejnením používa termín „časová tieseň“, kde jej navrhované negatívne vymedzenie je pri uplatňovaní týchto ustanovení nevyhovujúce.

	Úrad pre verejné obstarávanie pripravuje návrh nového zákona o verejnom obstarávaní podľa nových smerníc ES upravujúcich oblasť verejného obstarávania, ktorý má byť účinný            od 1. januára 2006. Podmienky použitia rokovacieho konania bez zverejnenia pre nadlimitné obstarávanie budú upravené podľa smerníc ES upravujúcich oblasť verejného obstarávania.  

V rámci prác na novom zákone sa prehodnotia na národnej úrovni podmienky použitia rokovacieho konania bez zverejnenia, je možné ich obmedzenie, napríklad pri mimoriadnej udalosti len na havárie a živelné pohromy.  Taktiež je možná úprava, zvýšenie  sankčných postihov za  nedodržanie podmienok použitia rokovacích konaní. 

Novým prvkom môže byť  uloženie povinnosti  pre obstarávateľa poslať  výzvu na rokovacie konanie bez zverejnenia úradu, ktorý by ju zverejňoval  na svojej internetovej stránke. Verejnosť tak bude  mať informácie o uskutočňovaných rokovacích konaniach bez zverejnenia, čím  sa zabezpečí transparentnosť tohto procesu. Verejnosť bude mať možnosť sama podať podnet na výkon kontroly úradu a nie úrad len výberovým spôsobom.   

Navrhovaným novým zákonom sa pripravuje úprava  zvýšenia finančných limitov, čo bude viesť aj k celkovému zníženiu počtu používania rokovacieho konania bez zverejnenia. 

	Vzhľadom na uvedené odporúčame, aby  vláda Slovenskej republiky k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy (tlač 998) vyslovila              n e s ú h l a s n é  stanovisko.