Informácia o zapájaní sa SR do projektov civilného krízového manažmentu EÚ

1.Úvod

Vstupom do EÚ potvrdila SR vôľu stať sa rešpektovaným demokratickým partnerom na európskej a medzinárodnej scéne. Zároveň sa stala jedným z aktérov rozhodovacích procesov v rámci EÚ. Týmto krokom sa zvýšil nielen význam medzinárodnopolitického postavenia  SR, ale aj miera jej zodpovednosti za stabilitu a bezpečnosť vo svete. 
Bezpečnosť a stabilita sú kľúčovými faktormi v procese rozvoja. EÚ sa od svojho vzniku venovala prevencii konfliktov a krízovému manažmentu. Príslušné štruktúry boli vytvorené v rámci Rady ministrov a Európskej komisie. Zmeny bezpečnostného prostredia  v medzinárodnom kontexte v posledných rokoch spôsobili, že EÚ začala vyvíjať značné úsilie v oblasti riešenia konfliktov a civilného krízového manažmentu, ako aj v oblasti budovania a zefektívňovania inštitucionálneho rámca daných oblastí.
	EÚ v rámci prevencie konfliktov disponuje celým radom prostriedkov a nástrojov, z ktorých kľúčovými sú rozvoj spolupráce a vonkajšej pomoci, nástroje obchodnej politiky, sociálne a environmentálne politiky, diplomatický a politický dialóg, humanitárna pomoc, spolupráca s medzinárodnými partnerskými inštitúciami a mimovládnymi organizáciami.
Európska bezpečnostná stratégia prijatá v r. 2003 zdôrazňuje význam integrovaného prístupu k prevencii konfliktov a krízovému manažmentu ako aj k ostatným bezpečnostným hrozbám. Stratégia potvrdzuje, že žiadna z aktuálnych hrozieb nie je čisto vojenská a preto je nutné sa s ňou vysporiadať kombinovaním rozvojových a bezpečnostných nástrojov v rámci vonkajšej akcie EÚ. Budovanie civilných a vojenských kapacít pre uskutočňovanie misií krízového manažmentu sa stalo prioritnou oblasťou európskej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ. 

SR ako plnoprávny člen EÚ musí na vývojové tendencie v oblasti bezpečnosti reagovať a vytvárať si vlastné mechanizmy, ktoré jej umožnia aktívne pôsobiť v rámci civilného krízového manažmentu. Je to jedna z možností ako aktívne presadzovať vlastné zahraničnopolitické záujmy na medzinárodnej scéne v súlade so stanovenými prioritami. Tento ambiciózny cieľ je možné dosiahnuť jedine vytvorením a následným zdokonaľovaním uceleného systému budovania kapacít civilného krízového manažmentu a ich následným zapájaním do operácií EÚ tak, aby zodpovedali možnostiam SR a ňou prijatým záväzkom. 
Významným krokom v tomto smere bolo prijatie Koncepcie účasti SR v civilnom krízovom manažmente EÚ v júni 2005 (uznesenie vlády SR č. 527/2005), ktorá úspešne naštartovala spoluprácu relevantných rezortných inštitúcií v danej oblasti. Na pracovnej úrovni sa začali konať pravidelné konzultácie a porady príslušných útvarov MZV SR (ako koordinátorom aktivít SR v rámci civilného krízového manažmentu) so zástupcami všetkých rezortov zainteresovaných v civilnom krízovom manažmente EÚ, kde zúčastnené strany spoločne plánujú pôsobenie SR v rámci civilného krízového manažmentu na ďalšie obdobie. 

2. Budovanie kapacít civilného krízového manažmentu EÚ

Cieľom európskej bezpečnostnej a obrannej politiky je doplniť a posilniť schopnosť EÚ konať za jej hranicami prostredníctvom rozvoja civilných a vojenských kapacít pre predchádzanie medzinárodným konfliktom a tým zefektívniť krízový manažment.
Postoj SR k európskej bezpečnostnej a obrannej politike sa zakladá na 3 princípoch: 
•	princíp postupného posilňovania zapájania SR do operácií európskej bezpečnostnej a obrannej politiky
•	princíp komplementarity s NATO (predovšetkým v oblasti budovania vojenských kapacít)
•	princíp posilnenia strategického partnerstva medzi EÚ a NATO 

Na základe analýzy výsledkov príspevkovej konferencie bol v decembri 2004 v EÚ schválený dokument Hlavný civilný cieľ 2008. Dokument definuje ambície a ciele EÚ v oblasti civilného krízového manažmentu a stanovuje postupné kroky, ktorými by sa tieto ciele mali dosiahnuť. V r. 2006 sa v jeho rámci prerokúvali možné spôsoby riešenia nedostatkov, odporúčania v otázkach personálnej vybavenosti, štandardizácia štruktúr policajných jednotiek, civilné útvary rýchlej reakcie, oblasť tréningov a výcviku a koncepcie podpory misie.
V novembri 2006 boli počas každoročnej príspevkovej konferencie kapacít civilného krízového manažmentu EÚ identifikované kapacity v daných oblastiach. EÚ disponuje nasledovnými počtami expertov v oblastiach: polícia – 6050; právny štát –1118; civilná správa – 762; civilná ochrana – 1587; monitoring – 407; tím osobitného  predstaviteľa EÚ – 197. Členské krajiny EÚ sa zaviazali, že tieto príspevky v prípade potreby poskytnú do misií civilného krízového manažmentu EÚ. 
V r. 2006 sa EÚ zapojila do 12 operácií civilného krízového manažmentu s účasťou 700 civilných expertov. Tieto operácie boli zamerané na celé spektrum cieľov cez  reformu bezpečnostného sektora a budovanie inštitúcií, až po políciu a misie „právneho štátu“. Ich prostredníctvom sa EÚ významne angažovala v riešení kľúčových výziev v oblasti stability. 
SR postupne zvyšuje svoju účasť v civilných misiách európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. V r. 2005 až 2006 sa SR zapájala predovšetkým do operácií civilného krízového manažmentu v oblasti polície, zabezpečovaných MV SR. Kvalitatívny posun nastal aj v participácii rezortu MF SR, v rámci ktorého boli v r. 2006 prvýkrát vyslaní do operácií civilného krízového manažmentu aj experti Colnej správy (účasť na misii EU BAM na hraniciach Moldavska a Ukrajiny).
V rokoch 2005 – 2006 sa na misiách civilného krízového manažmentu zúčastnilo zo SR celkovo 24 policajtov, 2 experti colnej správy a 2 vojenskí pozorovatelia. Experti SR pôsobili v misiách:
•	policajná misia EUPM v Bosne a Hercegovine 
•	policajná misia EUPM II v Bosne a Hercegovine
•	civilná monitorovacia misia EUMM na západnom Balkáne 
•	civilná podporná misia EU BAM - EU misia na hranici Moldavska a Ukrajiny
•	policajná misia EUPOL Proxima vo fYROM - Macedónsku
•	policajná poradná misia EUPAT vo fYROM - Macedónsku
•	civilno – vojenská podporná akcia Európskej únie misii Africkej únie pod vedením OSN AMIS II 
•	výcvikové centrum irackých policajtov v Jordánsku

	Aktuálne (jún 2007) je SR zastúpená v misiách civilného krízového manažmentu EÚ 6 policajnými expertmi v misii EUPM v Bosne a Hercegovine a 3 policajnými a 2 colnými expertmi v misii EU BAM.

3. Účasť SR na projektoch civilného krízového manažmentu za oblasť polície

V r. 2005-2006 sa darilo postupne navyšovať počty policajtov vysielaných do misií civilného krízového manažmentu, aj keď nie v rozsahu, v akom by sa od SR očakávalo. 
Vďaka absolvovaniu prípravných a špecializovaných kurzov zameraných na problematiku civilného krízového manažmentu sa postupne zvyšovala aj odborná kvalita vysielaných expertov SR. V súčasnosti už MV SR eviduje vo svojich databázach aj skúsených expertov, ktorí disponujú poznatkami z pôsobenia v misiách a ktorých je možné nominovať aj do vyšších pozícií v rámci misií civilného krízového manažmentu. Dôkazom toho bolo pôsobenie policajného experta SR na kľúčovej pozícii regionálneho veliteľa medzinárodných policajných síl v misii EUPAT vo fYROM - Macedónsku. Na druhej strane sa však dodnes nepodarilo nominovať policajta SR do niektorého z civilných tímov rýchlej reakcie EÚ. Dôvodom sú pretrvávajúce legislatívne problémy na strane SR, ktoré neumožňujú vyslanie policajta do misie v časovom horizonte do 48 hodín.
 
Pôsobenie policajtov SR v misiách

Misia EUPM v Bosne a Hercegovine /EU Police Mission/ (2003-2005, 208 účastníkov) bola zameraná na inštruktáž, monitorovanie a inšpekciu, ktoré mali prispieť k vytvoreniu profesionálnej a multietnickej policajnej služby v Bosne a Hercegovine v súlade s európskymi štandardmi. Novým prvkom v rámci dovtedy zaužívanej praxe bolo posilnenie vedúcej úlohy EUPM v koordinácii policajných zložiek pri boji proti organizovanému zločinu vrátane asistencie miestnym orgánom pri plánovaní a výkone aktivít v tomto smere. 
 Za obdobie od decembra 2003, kedy misia oficiálne začala svoju činnosť, až do ukončenia jej mandátu v decembri 2005, bolo na túto misiu v troch rotáciách vyslaných zo SR 12 policajtov. Ich účasť bola veliteľstvom misie hodnotená pozitívne. Na základe toho bola SR následne oslovená na poskytnutie personálnych kapacít pre tzv. nástupnícku misiu EUPM 2. Vyslaní policajti pôsobili na úrovni stredného manažmentu, najmä v oblasti poriadkovej polície, špeciálnych policajných síl a finančnej polície v rámci podporných a rozvojových projektov.

EUPM 2 v Bosne a Hercegovine /EU Police Mission 2/ 
Po ukončení oficiálneho mandátu EUPM začala od januára 2006 svoju činnosť tzv. následnícka misia EUPM 2, ktorá je zameraná najmä na  pokračovanie podpory reforme zložiek miestnej civilnej polície a na boj s organizovaným zločinom. Mandát misie uplynie v decembri 2007 s predpokladom jej prípadného predĺženia aj na r. 2008. Predĺženie misie na jeden rok by malo byť zároveň posledným v histórii misie. 
Do misie bolo od jej začiatku zo SR vyslaných šesť policajtov v troch rotáciách. Vyslaní policajti pracujú na úrovni vyššieho a stredného manažmentu, dvaja pôsobia ako zástupcovia vedúcich poradných tímov pre kriminálnu políciu, jeden ako koordinátor pre boj s organizovanou kriminalitou, dvaja ako poradcovia pre kriminálnu políciu a jeden ako príslušník inšpekčného tímu. 

EUPOL Proxima v Macedónsku - december 2003 - december 2005, 200 účastníkov. 
Misia zabezpečovala tréning a monitorovanie miestnych policajných zložiek s cieľom zavedenia európskych policajných štandardov v oblasti boja s organizovaným zločinom. SR vyslala do misie 2 policajtov.

EUPAT v Macedónsku /EU Police Advisory Team in the Former Yugoslav Republic of Macedonia/ - december 2005 – jún 2006, 30 policajných poradcov
V rámci misie pôsobili policajní experti EÚ, ktorí monitorovali a zabezpečovali výcvik macedónskych policajtov v prioritných oblastiach hraničnej polície, zabezpečenia poriadku, boja proti korupcii a organizovanému zločinu. 
V misii pôsobil jeden policajt zo SR na kľúčovej pozícii regionálneho veliteľa medzinárodných policajných síl. 

Civilná podporná misia EU BAM - EÚ misia na hranici Moldavska a Ukrajiny /EU Border Assistance Mission to Moldova and Ukraine/ - od r. 2005, 120 účastníkov
Misia napomáha zvyšovať účinnosť moldavských a ukrajinských zložiek pri výkone hraničných a colných funkcií na spoločnej moldavsko-ukrajinskej hranici v Podnesterskej oblasti, zavádzanie európskych štandardov a prispieva k mierovému vyriešeniu podnesterského konfliktu. Úvodný mandát misie uplynie v decembri 2007, misia však bola predĺžená o 2 roky. 
Od začiatku misie boli za SR pre oblasť polície vyslaní traja policajti na úrovni vyššieho a stredného manažmentu. Z tímu SR pôsobí jedna policajtka v pozícii hlavnej koordinátorky pre výcvik a vzdelávanie na veliteľstve misie, jedna policajtka a jeden policajt pôsobia ako výkonní experti EÚ pre hraničnú políciu. V misii pôsobia aj dvaja colníci.

Policajná misia na Palestínskych územiach EUPOL COPPS /EU Police Mission in the Palestinian Territories/ - od r. 2005, 33 expertov z krajín EÚ
Cieľom misie je nadviazať na pozitívne výsledky Koordinačného úradu EÚ pri podpore a reforme palestínskej polície. Mandát misie je zameraný na monitorovanie, poradenstvo a výcvik palestínskej polície, pričom je stanovený na tri roky. Začiatkom r. 2006 malo dôjsť k naplneniu stavov v misii, avšak kvôli bezpečnostnej situácii na palestínskom území sa vyslanie ďalších expertov EÚ do misie odložilo. SR deklarovala zámer vyslať 1 policajného experta, z uvedených bezpečnostných dôvodov však k jeho vyslaniu nedošlo. Vzhľadom na nepriaznivý politicko-bezpečnostný vývoj v Palestíne EÚ následne neobnovila záväzok voči palestínskym úradom.

Hlavnou výzvou pre EBOP v nadchádzajúcom období bude misia v Kosove, ktorá by mala  byť spustená v závislosti od výsledku rokovaní o štatúte Kosova. Sústrediť by sa mala  predovšetkým na oblasť justície, prokuratúry a polície. Pôjde o najrobustnejšiu misiu civilného krízového manažmentu EÚ (1 500 expertov), čo sa týka personálneho obsadenia, úloh a finančných investícií. 
SR sa plánuje na misii aktívne zúčastniť. V súčasnosti prebiehajú prípravy na vyslanie 8 policajtov tak, aby mohli byť do misie nominovaní hneď od jej začiatku.

4. Účasť na projektoch civilného krízového manažmentu za oblasť právneho štátu

Zástupcovia MS SR a Generálnej prokuratúry SR sa v uvedenom období nezúčastňovali na projektoch civilného krízového manažmentu formou vyslania expertov pre oblasť právneho štátu. MS SR sa sústredilo predovšetkým na získanie prehľadu o ľudských zdrojoch v rezorte spravodlivosti a následne na systematickú prípravu budovania databázy expertov. Zapojenie sa MS SR do projektov civilného krízového manažmentu so sebou prináša potrebu a zároveň úlohu vyhľadania a ďalšieho školenia expertov schopných plniť úlohy vyplývajúce z pôsobenia v misiách civilného krízového manažmentu, ako aj vhodným spôsobom reprezentovať SR. V období r. 2005-2006 sa MS SR podarilo identifikovať vhodných uchádzačov a následne vytvoriť požadovanú evidenciu expertov za rezort spravodlivosti. Zásadnými problémami, s ktorými sa MS SR v tejto oblasti potýka, je nevyhovujúca legislatíva, ktorá vo svojej súčasnej podobe neumožňuje vysielanie sudcov, prokurátorov a súdnych úradníkov do misií civilného krízového manažmentu. Nemenej dôležitým negatívnym faktorom je aj nedostatok financií. 
Vyškolenie a následné vyslanie expertov SR do misií pre oblasť právneho štátu sa v najbližšom období javí ako nanajvýš potrebné. SR už bola viackrát vyzvaná nominovať svojich expertov do misie EUJUST LEX (výcvik irackých sudcov a policajtov), ako aj do pripravovanej misie EÚ v Kosove. Vzhľadom na skutočnosť, že práve Balkán je jednou z priorít zahraničnej politiky SR, dlhodobé neangažovanie sa v tejto oblasti neprispieva k budovaniu dôveryhodnosti zahraničnej politiky SR v rámci EÚ.

5. Účasť na projektoch civilného krízového manažmentu za oblasť colnej správy

V r. 2006 sa colná správa po prvýkrát zapojila do operácie civilného krízového manažmentu vyslaním dvoch colníkov v pozícii operatívneho personálu do Civilnej podpornej misie EU BAM na hranici Moldavska a Ukrajiny. Experti Colnej správy SR boli vyslaní v júli 2006 s predpokladaným návratom v januári 2007. Na základe žiadosti velenia misie EUBAM však bolo ich vyslanie predĺžené do konca novembra 2007. 

Základnými problémami zapájania colnej správy do operácií civilného krízového manažmentu v r. 2005 - 2006 boli legislatívne otázky a financovanie. Vznikla preto potreba premietnuť podmienky upravujúce vysielanie colníkov do misií aj do ustanovení zákona č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov. Colné riaditeľstvo SR vypracovalo návrh novely zákona o štátnej službe colníkov, ktorý v januári 2006 predložilo Ministerstvu financií SR. Následne pracovná skupina zložená zo zástupcov Ministerstva financií SR a Colného riaditeľstva SR dopracovala predmetný návrh novely zákona a pripravila ho na medzirezortné pripomienkové konanie. Návrh novely zákona upravuje možnosť colnej správy vysielať colníkov do operácií krízového manažmentu vedených medzinárodnými organizáciami. Súčasne návrh novely zákona upravuje spôsob a formu náhrady denných výdavkov colníka vyslaného do operácií. Predpokladaný dátum predloženia návrhu novely zákona na rokovanie vlády SR je október 2007. 
	
6. Ďalšie misie civilného krízového manažmentu

SR sa okrem už spomenutých misií civilného krízového manažmentu zameraných na oblasť polície a colnej správy v r. 2005-2007 zúčastnila aj na monitorovacej misii EUMM na západnom Balkáne, na akcii EÚ na podporu AMIS II a mimo rámca EÚ aj na projekte výcviku irackých policajtov v policajnom tréningovom centre v Jordánsku.

	Civilno – vojenská podporná akcia Európskej únie misii Africkej únie pod vedením OSN AMIS II (od r. 2005, 29 policajných dôstojníkov, 17  civilných pozorovateľov a 10 vojenských pozorovateľov)
	Akcia EÚ sa zameriava predovšetkým na zlepšenie fungovania misie AMIS II, zabezpečenie včasnej a efektívnej pomoci EÚ, podporu polície Africkej únie, vojenskú logistiku, strategickú prepravu a monitoring. SR podporila vytvorenie uvedenej misie ako napĺňanie záväzku solidarity v EÚ vyslaním 2 vojenských pozorovateľov. Ich pôsobenie v sudánskom regióne Darfúr však bolo ukončené v novembri 2006 po uplynutí 6-mesačného vyslania. SR sa rozhodla neobnoviť rotáciu príslušníkov ozbrojených síl SR v dôsledku nefunkčnosti misie. Hlavnými dôvodmi boli nefunkčné mechanizmy na strane Africkej únie - predovšetkým nedostatočné využívanie vojenských pozorovateľov, zanedbávanie vyplácania finančných náležitostí a nedostatočné zdravotné zabezpečenie nasadeného personálu. Misia je hodnotená ako neúspešná aj z pohľadu väčšiny členských krajín EÚ.

Civilná monitorovacia misia EUMM na západnom Balkáne (od r. 2000)
Misia nadväzuje na misiu „European Community Monitoring Mission“, zameriava sa na sledovanie politického a bezpečnostného vývoja a pohraničný monitoring. 
SR je v súčasnosti v misii zastúpená 3 expertmi z rezortu MZV SR a MO SR. V súčasnosti prebiehajú v EÚ diskusie o postupnom ukončení misie do konca r. 2007. Od 1.1.2007 už misia nepokrýva Albánsko a jej prítomnosť v Čiernej Hore sa zúžila iba na 2 pozorovateľov.

Mimo rámca operácií EÚ sa SR zapojila aj do medzinárodného projektu Iracká sloboda - Jordánsko (2003 - 2006), ktorého cieľom bolo vykonávať praktickú prípravu a výcvik nových irackých policajtov určených na priamy výkon policajnej služby na území povojnového Iraku. Výcvik bol organizovaný v osemtýždňových výcvikových cykloch a bol zameraný na komplexnú prípravu irackých policajtov na jednotlivých úsekoch policajnej práce. Školenie zahŕňalo oblasť všeobecnej policajnej činnosti s dôrazom na otázky ľudských práv, trestného práva, terorizmu ako aj oblasť praktického výkonu služby, zahrňujúcu policajnú streľbu, taktiku, činnosť zásahových jednotiek a výkon poriadkovej a dopravnej polície. Príprava prebiehala v Jordánskom medzinárodnom policajnom výcvikovom centre - JIPTC v Muwaqqare. 
Na uvedenom projekte za obdobie od februára 2004 do novembra 2006 participovalo 16 policajných inštruktorov SR. 

V rámci európskej bezpečnostnej a obrannej politiky sa v r. 2005 – 2006 uskutočnili nasledovné operácie civilného krízového manažmentu bez účasti SR:

•	Misia EUJUST Themis v Gruzínsku pôsobila od júla 2004 do júla 2005 s účasťou 14 expertov z EÚ krajín. Bola zameraná na podporu gruzínskych inštitúcií v oblasti trestnoprávneho systému a rozvoja celkového koordinovaného prístupu k reformnému procesu na úrovni centrálnej vlády. 
•	Civilná hraničná podporná misia EÚ v Palestíne „EU BAM Rafah“ pôsobí od r. 2005 a zúčastňuje sa na nej 70 expertov z krajín EÚ. Zabezpečuje prítomnosť tretej strany na hraničnom priechode Rafah a prispieva k budovaniu vzájomnej dôvery medzi vládami Izraela a Palestínskej samosprávy. V súčasnosti bola misia predĺžená na ďalšie obdobie. 
•	Civilná výcviková misia EÚ pre Irak „EUJUST LEX“ pôsobí od r. 2005 a je zameraná na pomoc EÚ Iraku v oblasti budovania právneho štátu a polície. Na tréningových kurzoch v 10 členských krajinách EÚ v rámci misie sa dosiaľ zúčastnilo 800 irackých sudcov, vyšetrovateľov a policajných expertov. MV SR v súčasnosti skúma možnosť poskytnutia jedného školiteľa do niektorého z kurzov organizovaných v členských krajinách EÚ. 
•	Civilná pozorovateľská misia EÚ „AMM“ v oblasti Aceh, Indonézia pôsobila od r. 2005 do decembra 2006 s účasťou 36 pozorovateľov  z krajín EÚ. Sústreďovala sa na zber zbraní a monitorovanie plnenia rôznych aspektov mierovej dohody vyplývajúcej z Memoranda o porozumení podpísanom vládou Indonézie a Hnutím za slobodný Aceh. 
•	Policajná misia „EUPOL Kinshasa“ v Konžskej demokratickej republike pôsobí od r. 2005 s účasťou 29 expertov. V úzkej koordinácii s OSN je misia zameraná na monitorovanie a poradenstvo integrovanej policajnej jednotke s  konžským velením. 
•	Misia na podporu reformy bezpečnostného sektora v Konžskej demokratickej republike – „EUSEC RD CONGO” (od r. 2005, 8 expertov EÚ). Misia poskytuje poradenstvo a pomoc v oblasti bezpečnosti so zreteľom na budovanie politík v súlade s ľudskými právami a medzinárodným humanitárnym právom, demokratickými štandardmi a princípmi transparentnosti, dodržiavania právnych noriem a zásad dobrej správy verejných vecí. 

7. Databázy a výcvik expertov SR určených pre pôsobenie v misiách civilného krízového manažmentu 

Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 6.7.2005 schválila Koncepciu účasti SR v civilnom krízovom manažmente EÚ. Z uznesenia č. 527/2005 tohto materiálu vyplýva pre jednotlivé rezorty úloha pravidelne aktualizovať rezortné evidencie expertov, ako aj centrálnu evidenciu expertov pre civilný krízový manažment. Úloha je priebežne plnená a centrálna evidencia expertov civilného krízového manažmentu na MZV SR je pravidelne aktualizovaná na základe podkladov, ktoré sú zasielané z jednotlivých rezortov. Zároveň sú na jednotlivých rezortoch vedené rezortné evidencie. Je nutné však konštatovať, že nie všetky rezorty svoje evidencie napĺňajú dostatočnými počtami. Pozitívne možno hodnotiť MV SR, nedostatok expertov pretrváva predovšetkým v oblasti právneho štátu – MS SR a GP SR.  

Počty expertov v evidenciách jednotlivých rezortov: 
| počet expertov

MV SR
Polícia
Civilná administratíva
Civilná ochrana

69
1
3+4 tímy

MF SR / Colné riaditeľstvo | 2
MS SR | 5
MZV SR | 4
Generálna prokuratúra | 2

Stále nedoriešenou ostáva otázka zaraďovania expertov po ich návrate z misií. Po ukončení pôsobenia v operáciách vykonávajú experti štátnu službu na území SR vo funkcii, do ktorej boli ustanovení pred odchodom na výkon služby v zahraničí, alebo v iných funkciách, pričom nie vždy je ich pôsobenie v misii zohľadnené v ďalšom kariérnom postupe. Získané skúsenosti expertov z pôsobenia v medzinárodných misiách by mali byť lepšie využité pri ich ďalšej činnosti v jednotlivých rezortoch, ako aj napr. pri príprave nových uchádzačov o pôsobenie v operáciách civilného krízového manažmentu. Účasť expertov v misiách by sa mala stať súčasťou kariérneho rastu.
Skutočnosť, že SR už disponuje určitým počtom expertov z oblasti polície, ktorí absolvovali jedno alebo dve vyslania do misií civilného krízového manažmentu (aj keď ide o malý počet), vytvára SR priestor pre úvahy o nominovaní expertov aj na vyššie posty v rámci štruktúr velenia misií. Túto skutočnosť je potrebné hodnotiť pozitívne, nakoľko vytvára lepšiu východiskovú pozíciu pre presadzovanie názorov a pohľadov SR na riešenie kríz v daných oblastiach a teda aj na efektívnejšie presadzovanie záujmov SR.

Polícia
SR deklarovala na summite v Santa Maria da Feira v máji 2001 záväzok prispievať od začiatku roka 2003 do misií EÚ personálnou kapacitou 50 policajtov. Následne bol uznesením vlády SR č. 1290/2002 schválený návrh na zriadenie jednotky Policajného zboru určenej na pôsobenie v misiách v rámci Spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ v počte 50 príslušníkov Policajného zboru. Príslušníci tejto jednotky sú vedení v personálnej databáze, ktorá je v súčasnosti naplnená počtom 69 policajtov. Z daného počtu je 55 policajtov plne vycvičených a pripravených na vyslanie do misií. (Poznámka: Z uvedeného počtu je aktuálne 9 policajtov vyslaných na plnenie úloh v rámci misií a šiesti policajti pôsobia v zahraničí ako policajní pridelenci, resp. styční dôstojníci.) Prezídium Policajného zboru komplexne zabezpečuje prípravu, výcvik, výber a vysielanie policajtov na misiu, ako aj vlastnú činnosť policajtov počas vyslania v misii. MV SR v marci 2007 schválilo „pravidlá zabezpečenia účasti príslušníkov Policajného zboru v medzinárodných misiách a operáciách civilného manažmentu“, cieľom ktorých je najmä zvýšenie flexibility a  skvalitnenie systému vysielania policajtov, systému ich ohodnotenia ako aj ďalšie skvalitnenie ich prípravy a výcviku. 
 
	V r. 2007 až 2008 bude pokračovať príprava a výcvik policajtov (vrátane jazykovej prípravy) na základe výsledkov výberových konaní organizovaných za účelom aktualizácie a doplnenia personálnej databázy. Proces prípravy a výcviku policajtov zaradených v databáze pozostáva z odbornej a špecializovanej prípravy v rámci výcvikových kurzov organizovaných Prezídiom Policajného zboru v školiacom centre Policajného zboru v spolupráci s výcvikovými centrami členských krajín EÚ, ozbrojenými silami SR a vybranými útvarmi a úradmi MV SR a Policajného zboru. 
MV SR plánuje umožniť účasť na uvedených výcvikových kurzoch aj expertom z iných rezortov v SR. V súčasnosti sa tiež konajú rokovania s MR, ČR a PR o možnosti koordinácie a spolupráce krajín V4 v oblasti výcvikových aktivít pri príprave expertov pre misie civilného krízového manažmentu. V súčasnosti je v záverečnej fáze dobudovanie školiaceho centra Policajného zboru v Bratislave - Devínskej Novej Vsi, ktoré umožní v blízkej dobe plné zapájanie sa SR do týchto aktivít.
 	
	Príprava a výcvik policajtov je priebežne vykonávaný tiež v rámci zahraničných výcvikových inštitúcií. Počas r. 2005 a 2006 sa na kurzoch organizovaných EÚ zúčastnili traja policajti – EU Group on Training kurz v Maďarsku a vo Fínsku a European Police College kurz v Maďarsku. V danej oblasti má Policajný zbor veľmi dobrú spoluprácu s nórskym ministerstvom vnútra, ktoré pravidelne už od roku 2003 pozýva policajtov SR do výcvikových kurzov organizovaných Nórskou kráľovskou policajnou akadémiou v Oslo – Kongsvinger, pre policajtov pripravovaných na pôsobenie v misiách OSN, ktoré sú obsahovo takmer totožné s kurzami organizovanými EÚ. V r. 2005 a 2006 sa na týchto kurzoch zúčastnilo päť policajtov.

Civilná ochrana
Vzhľadom na to, že Európska komisia rozvíja špeciálny program odborných kurzov pre expertov civilnej ochrany v rámci Mechanizmu Spoločenstva pre spoluprácu v oblasti civilnej ochrany (Rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom), zástupcovia civilnej ochrany sa na kurzoch civilného krízového manažmentu nezúčastňovali. Odborná príprava v rámci Mechanizmu Spoločenstva pre spoluprácu v oblasti civilnej ochrany pozostávala z troch základných na seba nadväzujúcich kurzov: IND (indukčný základný kurz), OPM (operačno-manažérsky kurz), HLC (kurz vyššej úrovne). K uvedeným trom kurzom v roku 2006 Komisia pridala ďalšie tri nadstavbové kurzy: HLC Refresh, SMC (Staff Management Course), AMC (Assessment Mission Course). Komisia každoročne prideľuje členským štátom kvóty na účasť v jednotlivých kurzoch. 
Doterajšia účasť zástupcov civilnej ochrany v kurzoch: IND kurz - 5, OPM kurz - 8, HLC – 4, SMC - 1, HLC  Refresh - 2.

Civilná administratíva
	Zástupca MV SR sa v r. 2006 zúčastnil na základnom kurze „Civilný krízový manažment“ a následne na špecializovanom kurze „Civilno-vojenská koordinácia“. Oba kurzy boli súčasťou projektu „EC Project on Training for Civilian Aspects of Crisis Management” uskutočňovanom Európskou komisiou.

Oblasť právneho štátu
V súčasnosti zoznam expertov Ministerstva spravodlivosti SR na vyslanie do misií civilného krízového manažmentu EÚ pre oblasť právneho štátu obsahuje 5 expertov z radov zamestnancov MS SR a vyšších súdnych úradníkov. Títo odborníci však zatiaľ nespĺňajú podmienku účasti na misii civilného krízového manažmentu, ktorou je získanie oprávnenia na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami v stupni „Tajné“ na národnej a európskej úrovni.
Za rezort prokuratúry sa dosiaľ na výcvikových projektoch civilného krízového manažmentu zúčastnili 2 experti, ktorí v rámci „Projektu pre prípravu expertov pre civilný krízový manažment“ absolvovali kurzy v Rakúsku, Švédsku a v Maďarsku. Títo experti sú zaradení aj v evidencii expertov pre civilný krízový manažment Generálnej prokuratúry SR.

Colná správa
V súčasnosti sú do operácií civilného krízového manažmentu zapojení dvaja experti colnej správy v misii EUBAM na moldavsko-ukrajinskej hranici. Colné riaditeľstvo SR vedie evidenciu uchádzačov pre operácie civilného krízového manažmentu. Po vykonaných psychodiagnostických vyšetreniach a lekárskej prehliadke zostalo v databáze osem colníkov, ktorí majú záujem pôsobiť v operáciách civilného krízového manažmentu. Keďže sa títo colníci musia ešte zúčastniť preskúšania odborných vedomostí a jazykových znalostí, ich terajší počet nemusí byť konečný.   

8. Otázka financovania účasti SR na projektoch civilného krízového manažmentu

Európska bezpečnostná a obranná politika spadá pod druhý pilier EÚ, z čoho vyplýva, že všetky prostriedky potrebné na uskutočňovanie misií civilného krízového manažmentu (finančné, materiálne, personálne) sú poskytované samotnými členskými krajinami. Iba časť výdavkov, definovaných ako spoločné (napr. administratívne náklady spojené s činnosťou misie, v niektorých prípadoch denné diéty sekondovaných expertov) sú financované zo spoločného rozpočtu EÚ. Rezorty v súčasnosti nedisponujú dostatkom finančných prostriedkov na vysielanie potrebného počtu expertov do civilných misií EÚ, a to tak plánovaných, ako aj neplánovaných (také, ktoré vzniknú počas roka a výdavky na ne nie je možné špecifikovať pri návrhu a tvorbe štátneho rozpočtu) a sú nútené uvedené prostriedky hľadať na úkor iných prioritných úloh, aktivít a výdavkových titulov v rámci svojho rozpočtu. 

Podobne je to aj s financovaním účasti expertov SR na výcvikových aktivitách v rámci európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. Časť výcvikových kurzov je hradená z prostriedkov Európskej komisie (kurzy EU Group on Training), účasť na väčšine základných (orientačných) kurzoch, ako aj špecializovaných kurzoch (organizované napr. Európskou bezpečnostnou a obrannou akadémiou) si však hradia členské krajiny z vlastných finančných zdrojov. Absolvovanie kurzu alebo predchádzajúca účasť v niektorej z misií sú pritom podmienkami pre výber experta do misie EÚ. 

Nezodpovedanou je aj otázka finančnej participácie SR na operáciách civilného krízového manažmentu EÚ v prípade, ak sa SR rozhodne na misii nezúčastniť formou vyslania expertov, pričom výška takejto formy participácie nemusí byť finančne náročná. Rezorty v SR však v súčasnosti nemajú naplánované finančné prostriedky, ktorými by na základe výzvy z EÚ mohli finančne prispieť na chod misie. Tieto finančné prostriedky by mali byť pridelené do rozpočtu MZV SR a mali by slúžiť najmä na úhradu neplánovaných príspevkov SR do operácií v prípade výzvy EÚ.

Cieľom by teda malo byť doriešenie, sprehľadnenie a zjednodušenie financovania aktivít jednotlivých rezortov zúčastňujúcich sa na projektoch civilného krízového manažmentu EÚ. Ako optimálne v tomto smere sa javí vytvorenie medzirezortného programu, ktorého gestorom bude MZV SR a jednotlivé rezorty budú mať v rámci neho vytvorené podprogramy s vyčlenenými finančnými prostriedkami na krytie výdavkov spojených s civilným krízovým manažmentom. Pre r. 2008-2010 sa pritom predpokladajú výdavky v členení na jednotlivé rezorty na aktivity spojené s civilným krízovým manažmentom nasledovne:

| r. 2008 | r. 2009 | r. 2010
MV SR | 37 221 000,- Sk | 41 202 000,- Sk | 49 685 000,- Sk

615-zahraničný príspevok
631-denná náhrada výdavkov v cudzej mene
631-ZSC (výcvik expert.)

19 747 000,- Sk
17 374 000,- Sk

100 000,- Sk

21 991 000,- Sk
19 111 000,- Sk

100 000,- Sk

26 316 000,- Sk
23 269 000,- Sk

100 000,- Sk

MS SR | 500 000,- Sk | 500 000,- Sk | 500 000,- Sk
Generálna prokuratúra | 2 800 000,- Sk | 2 800 000,- Sk | 2 800 000,- Sk
MF SR/CR | 3 100 000,- Sk | 2 500 000,- Sk | 2 500 000,- Sk
MZV SR | 7 900 000,- Sk | 7 900 000,- Sk | 7 900 000,-Sk
Spolu: | 48 721 000,- Sk | 52 102 000,- Sk | 60 585 000,- Sk

Výdavky MV SR by boli použité na vyslanie 20 expertov v r. 2008 (náklady na vyslanie 1 experta/rok = 1 856 000 Sk), 22 expertov v r. 2009 (náklady na vyslanie 1 experta/rok = 1 868 000 Sk) a 25 expertov v r. 2010 (náklady na vyslanie 1 experta/rok = 
1 983 000 Sk). Zároveň by slúžili na výcvik 3 expertov v r. 2008, 3 expertov v r. 2009 a 3 expertov v r. 2010.

Výdavky MS SR by boli použité na  výcvik 5 expertov za rezort spravodlivosti v r. 2008 (náklady 100 000,- SK 1 experta/rok), 5 v r. 2009 (náklady 100 000,- Sk na 1 experta/rok) a 5 v r. 2010 (náklady 100 000,- Sk na 1 experta/rok).

Výdavky Generálnej prokuratúry SR budú v prípade pridelenia použité na výcvik 2 expertov za rezort prokuratúry v r. 2008 (suma 100 000,- Sk na 1 experta/rok), 2 expertov v roku 2009 (suma 100 000,- Sk na 1 experta/rok), 2 expertov v roku 2010  a vyslanie 1 experta GP SR v r. 2008 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 prokurátora/rok), 1 experta v r. 2009 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 prokurátora/rok) a 1 experta v r. 2010 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 prokurátora/rok).

Výdavky MF SR/Colného riaditeľstva SR zahŕňajú vyslanie jedného experta CR SR v r. 2008 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 colníka/rok), jedného experta v r. 2009 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 colníka/rok) a jedného experta v r. 2010 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 colníka/rok) a výcvik 2 expertov v r. 2008 (300 000,- Sk na 1 colníka/rok). 

Výdavky MZV SR predstavujú náklady na vyslanie 2 expertov MZV SR v r. 2008 
(2 500 000,- Sk na vyslanie 1 experta MZV SR/rok), 2 expertov v r. 2009 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 experta MZV SR/rok), 2 expertov v r. 2010 (2 500 000,- Sk na vyslanie 1 experta MZV SR/rok) a výcvik 3 expertov v r. 2008 (150 000,- Sk suma na 1 experta MZV SR/rok), 3 expertov v r. 2009 (150 000 na 1 experta MZV SR/rok) a 3 expertov v r. 2010 (150 000 na 1 experta MZV SR/rok). Zároveň suma 2 450 000,- Sk by bola každoročne určená na finančnú participáciu SR na misiách, na ktorých sa SR rozhodne nezúčastniť formou vyslania expertov.

Z participujúcich rezortov len niektoré (napr. MV SR) disponujú finančnými prostriedkami na pokrytie uvedených aktivít, aj to len v obmedzenom rozsahu. Naopak, rezorty ako  MS SR, MZV SR, MF/CS SR a GP SR nemajú pridelené finančné prostriedky na uvedené aktivity v rámci svojho rozpočtu. 
Vzhľadom na tieto skutočnosti problém nebude možné v budúcnosti riešiť bez navýšenia rozpočtov jednotlivých zúčastnených rezortov o navrhovanú výšku finančných prostriedkov. 

9. Záver

	Aj keď vo všeobecnosti možno od prijatia Koncepcie zapájania sa SR do operácií civilného krízového manažmentu EÚ v júni 2005 konštatovať pozitívny pokrok pri budovaní kapacít SR, vytvorenie evidencií expertov a odštartovanie výcviku policajtov určených na pôsobenie v operáciách civilného krízového manažmentu v rámci Prezídia policajného zboru, s celkovými výsledkami pôsobenia SR v rámci civilného krízového manažmentu nemôžeme byť spokojní. Zapájanie sa krajiny do operácií krízového manažmentu či už v rámci EÚ, alebo inej medzinárodnej organizácie by malo dôsledne odrážať oblasti záujmu vysielajúcej krajiny a byť v súlade s deklarovanými prioritami jej zahraničnej politiky. Angažovanie sa krajiny musí byť v týchto oblastiach viditeľné, iba tak krajina dokáže dôveryhodne obhájiť svoje politické vyhlásenia o záujme o daný región. V tomto smere je nutné konštatovať, že zapájanie sa SR do operácií krízového manažmentu zaostáva za potrebami SR a jej aktivitami v diplomatickej oblasti. Rozhodovanie o účasti SR v civilných operáciách nemôže byť dlhodobo založené na báze voľných kapacít a „dobrej vôli“ rezortov, ktoré sa môžu na misii zúčastniť iba v prípade, že disponujú finančnými prostriedkami z vlastných rozpočtových zdrojov. Rozhodovanie o účasti SR na operáciách civilného krízového manažmentu EÚ by sa malo preniesť do roviny politickej, zodpovedajúcej zahranično-politickým záujmom SR. 

Príkladom je Západný Balkán, kedy SR predovšetkým z finančných a legislatívnych dôvodov nemôže nominovať väčší počet expertov do pripravovanej misie EÚ v Kosove. MV SR síce pripravuje 8 policajných expertov na ich vyslanie hneď od začiatku misie (termín závisí od vyriešenia otázky statusu Kosova), avšak v porovnaní s ostatnými krajinami a potrebami EÚ nemožno tento počet považovať za dostatočný. Pripravovaná misia by mala zahŕňať cca 1500 expertov pre oblasť polície, právneho štátu a colnej správy, pričom aj krajiny porovnateľné so SR deklarovali väčšie príspevky: MR 30 expertov, Dánsko 30 expertov, ČR 30 expertov, Rakúsko 33 expertov a pod. SR sa tak nachádza medzi krajinami s najmenšími reálnymi príspevkami do misií civilného krízového manažmentu EÚ a to v regióne, v ktorom sa snaží aktívne pôsobiť v oblasti diplomacie. Takýto rozpor medzi deklarovaným záujmom o riešenie situácie v regióne a reálnou schopnosťou prispieť k jeho stabilizácii neprispieva k zvyšovaniu dôveryhodnosti SR v rámci EÚ, ako ani v rámci celého medzinárodného spoločenstva. MV SR má pritom vyškolený väčší počet pripravených expertov, ktorých ale nie je možné vyslať z finančných dôvodov. SR už dlhodobo nie je schopná nominovať expertov pre oblasť právneho štátu (MS SR a GP SR) do misií EÚ kvôli legislatívnym a finančným problémom.

	Od vstupu do EÚ je však SR v rámci civilného krízového manažmentu konfrontovaná aj s ďalším problémom. Okrem výziev na vyslanie expertov do regiónov patriacich medzi zahraničnopolitické priority SR sa na SR obracajú orgány a inštitúcie EÚ aj so žiadosťami o príspevok do oblastí, ktoré priamo nepatria medzi jej zahraničnopolitické priority. Od SR sa tak očakáva, že svojím dielom prispeje k riešeniu konfliktov a kríz v rámci spoločného postupu EÚ aj v regiónoch geograficky vzdialených od hraníc SR. S týmto novým fenoménom sa SR bude musieť vyrovnať a aspoň symbolicky prispievať aj do spoločných operácií EÚ v Afrike, na Blízkom Východe, či v juhovýchodnej Ázii. SR sa už v súčasnosti dostáva do zlej pozície, ak napriek opakovaným výzvam zo strany EÚ nie je schopná ani symbolicky prispieť do spoločných operácií v týchto oblastiach. Kredibilite SR neprospieva, ak opakovane ostáva jednou z 2-3 krajín, ktoré nijakým spôsobom neparticipujú na spoločnom postupe EÚ pri riešení krízy vo svete a to aj napriek tomu, že taký postup v rámci EÚ na politickej úrovni SR predtým podporila. Nemusí pritom vždy ísť o vyslanie experta do vzdialených oblastí, ale napr. aj o formu finančného príspevku na operáciu, ktorý naviac nemusí byť vysoký (niekoľko tis. eúr). Rezorty však v súčasnosti nedisponujú finančnými prostriedkami ani na takúto účasť na operácii EÚ. Uvedený problém by vyriešilo vytvorenie finančného balíka na neplánované príspevky do operácií krízového manažmentu či už v rozpočtovej kapitole MZV SR, ÚV SR, alebo MF SR, alebo vytvorenie medzirezortného programu, ako je to navrhované v bode 8. materiálu.

	Stále nedoriešeným problémom je vysielanie, resp. nominovanie expertov SR do tímov osobitných vyslancov EÚ, do civilných tímov rýchlej reakcie EÚ, či rôznych expertných skupín a civilných štruktúr vytváraných v rámci Sekretariátu rady EÚ (Operačné centrum a pod.). Ide o tzv. sekondované miesta, kde náklady na pôsobenie experta znášajú členské štáty. Opätovne sú to predovšetkým nedostatok financií a legislatívne obmedzenia na strane SR, ktoré bránia výraznejšiemu presadeniu sa SR v týchto oblastiach. SR tak stráca vplyv na chod EÚ v oblasti civilného krízového manažmentu EÚ, ako aj zdroje informácií o ďalších zámeroch a plánoch Sekretariátu rady EÚ v oblasti rozvoja aktivít EÚ v civilnom krízovom manažmente. (Pre úplnosť treba uviesť, že rovnaký stav je aj v prípade iných medzinárodných organizácií - OSN, NATO, OBSE, kde SR tiež nemá dostatočné zastúpenie expertov).

Pre zabezpečenie efektívneho a adekvátneho zastúpenia SR v operáciách a projektoch civilného krízového manažmentu EÚ by sa preto SR v nadchádzajúcom období mala sústrediť na:
1)	vyškolenie a vytvorenie podmienok pre následné vyslanie aspoň malého počtu expertov pre oblasť právneho štátu do niektorej z misií EÚ (misia EÚ v Kosove, EUJUST LEX pre Irak). SR je k takému kroku čoraz častejšie vyzývaná na rokovaniach príslušných pracovných skupín EÚ, ale aj na vyšších úrovniach. V dohľadnej dobe bude preto potrebné riešiť otázky legislatívneho rámca. Súčasná právna úprava Zákona č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov neumožňuje vyslanie sudcov do zahraničia v rámci civilného krízového manažmentu EÚ. Zákon v jeho súčasnej podobe nerieši prerušenie výkonu funkcie v súvislosti s pôsobením v misiách.
2)	vytvorenie podmienok na zabezpečenie primeranej účasti expertov SR v pripravovanej misii EÚ v Kosove a to tak v oblasti polície, ako aj právneho štátu. Za primerané by bolo možné považovať vyslanie cca 30 expertov SR pre oblasť polície a právneho štátu do tejto misie.
3)	doriešenie otázky financovania účasti SR v misiách civilného krízového manažmentu. Za ideálne možno považovať riešenie navrhované v bode 8., ktoré by zabezpečilo potrebnú účasť SR v operáciách civilného krízového manažmentu EÚ.
4)	vytvorenie finančných a legislatívnych podmienok pre primerané zapájanie sa SR do operácií EÚ aj v regiónoch, ktoré nepatria priamo medzi priority zahraničnej politiky SR, avšak z hľadiska záväzkov SR v rámci EÚ sa ich SR nemôže dlhodobo nezúčastňovať. V rámci rozpočtov MZV SR, ÚV SR, alebo MF SR by sa mali vyčleniť účelové prostriedky na úhradu finančných príspevkov SR do operácií medzinárodného krízového manažmentu, na ktorých sa SR rozhodne nezúčastniť formou vyslania expertov.
5)	využitie potenciálu novovybudovaného multifunkčného školiaceho centra MV SR, ktoré bude slúžiť na zabezpečenie prípravy a výcviku personálnych kapacít civilného krízového manažmentu nielen v rámci Policajného zboru SR, ale umožní aj účasť zástupcov z iných rezortov participujúcich na aktivitách civilného krízového manažmentu a vykonávanie ďalších výcvikových a vzdelávacích aktivít na medzinárodnej úrovni vo formáte V4, EÚ, prípadne tretích krajín.
6)	snahu o presadenie nominácií SR predovšetkým v oblasti polície na vyššie pozície v hierarchii velenia misií EÚ. Presadenie kandidátov SR na vyššie pozície v rámci misií EÚ bude jednou z úloh do budúcnosti. Splnením tohto zámeru sa vytvoria podmienky pre kvalitnejšie a efektívnejšie presadzovanie záujmov SR v rámci EÚ ako aj v širšom kontexte.