Dôvodová správa

Vláda Slovenskej republiky Uznesením č. 542 zo dňa 13.júna 2001 rozhodla o zriadení šiestich obecných akciových vodárenských spoločností. Tento proces by mal byť ukončený do konca volebného obdobia súčasnej vlády.
 
Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku posúdilo základný privatizačný projekt a 28.03.2002 vydalo rozhodnutie o privatizácii. V  zmysle tohto rozhodnutia požiadalo  FNM SR o založenie Bratislavskej vodárenskej a.s. a následne o prevod akcií na jednotlivé obce podľa počtu obyvateľov. 

Bratislavská vodárenská, a.s. vznikne z majetku Vodárne a kanalizácie, š.p. Bratislava a časti majetku štátneho podniku Západoslovenské vodárne a kanalizácie, ktorý zahŕňa majetok OZ Bratislava vidiek (okresy Pezinok, Malacky, Senec), OZ  Senica (okresy Senica, Myjava, Skalica), OZ Trnava (okresy Trnava, Piešťany a Hlohovec).

	Vodárne a kanalizácie š.p. Bratislava – zahŕňa mesto Bratislava ktoré  je jedno z mála miest na Slovensku, ktoré má na svojom území dostatok vodných zdrojov v požadovanej kvalite a množstve. Vo všetkých predchádzajúcich koncepciách transformácie vodární a kanalizácií, ktoré prijímala Vláda SR od roku 1994  sa neuvažovalo s vytvorením väčšej spoločnosti ako je samotná Bratislava, resp. Bratislava a Záhorie.

	Západoslovenské vodárne a kanalizácie, š.p. Bratislava - OZ Bratislava vidiek je z hľadiska zásobovanie pitnou vodou delený na niekoľko skupinových vodovod, napr. Podhorský skupinový vodovod, Záhorský skupinový vodovod, Senecký a pod.. Všetky vodné zdroje sú v podobe krasových prameňov, resp. lokálnych studní, nachádzajúcich sa v extravilánoch jednotlivých miest a obcí. Za veľkozdroj je považovaný vodný zdroj Šamorín, slúžiaci pre Podhorský a Senecký skupinový vodovod. Reálne sú dodávky vody do Bratislavy. Potreba ďalšieho vodného zdroja sa javí iba pre Malacky, čo je v súčasnosti realizované od Bratislavy.

	Západoslovenské vodárne a kanalizácie, š.p. Bratislava – OZ Senica. Oblasť Senicka je z hľadiska zásobovania pitnou vodou delená na niekoľko skupinových vodovodov. Jedným z najväčších je Senický skupinový vodovod a vodovod Holíč-Skalica. Všetky vodné zdroje sú v podobe krasových prameňov, resp. lokálnych studní nachádzajúcich sa v extravilánoch jednotlivých miest a obcí. Oblasť Myjavy je zásobovaná zo Starej Turej a Trenčanskej vodárenskej spoločnosti Trenčín. Existuje však ďalšia potreba pitnej vody tejto lokality, najmä Senicka a Skalicka. Reálne ďalšie dodávky pitnej vody sú uvažované z Gabčíkova II – Dobrohošť.

	Západoslovenské vodárne a kanalizácie, š.p. Bratislava – OZ Trnava. Oblasť Trnavska je z hľadiska zásobovania pitnou vodou delená na niekoľko skupinových vodovodov. Jedným z najväčších je skupinový vodovod Piešťany, Trnava, Vrbové a Hlohovec. Všetky vodné zdroje sú v podobe krasových prameňov, resp. lokálnych studní nachádzajúcich sa v extravilánoch jednotlivých miest a obcí. 

	Dňa 10.5.2002 sa v Senci zišli zástupcovia regionálnych združení miest a obcí Záhorskej oblasti, Malokarpatskej oblasti, Podunajskej oblasti. Výsledkom rokovania je žiadosť adresovaná Fondu národného majetku SR aby následne po založení akciovej vodárenskej spoločnosti rozdelil vodárenskú spoločnosť na dve, a to na:

1.	Bratislavská vodárenská, a.s. so sídlom v Bratislave, ktorá by zahŕňala majetok štátneho podniku Vodárne a kanalizácie Bratislava na území hlavného mesta SR Bratislava a obec Mariánka a časť majetku štátneho podniku Západoslovenské vodárne a kanalizácie  - OZ Bratislava vidiek, t.j. okresy Pezinok, Malacky, Senec
2.	Trnavskú vodárenskú, a.s. so sídlom v Trnave, ktorá by zahŕňala časť majetku štátneho podniku Západoslovenské vodárne a kanalizácie – OZ Trnava (okresy Trnava, Piešťany, Hlohovec) a OZ Senica (okresy Senica, Myjava, Skalica).

Ako dôvod svojej žiadosti uvádzajú, že pôvodný vládny návrh na transformáciu štátnych podnikov vodární a kanalizácií počítal s vytvorením 14-tich a.s.. Dôvodom bolo zachovanie určitej plošnej kontinuity s doterajšími š.p. ale najmä zo zabezpečenia približne rovnakej ceny vodného a stočného v jednotlivých spoločnostiach. Tento návrh zahŕňal samostatne región Bratislavy, Záhoria a Trnavy. Vytvorenie jednej spoločnosti preto  považujú za neúčelné, pretože cena vodného a stočného je v súčasnosti prakticky rovnaká v bratislavskom a trnavskom regióne čo svedčí o značnej ekonomickej sile oboch. Túto by chceli využiť efektívnejšie v menších rozmeroch oboch vodárenských spoločnostiach.

 Prezident FNM SR sa preto listom zo dňa 27.5.2002 obrátil na Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku so žiadosťou o zmenu rozhodnutia o privatizácii č. 798 z 28.03.2002. Keďže toto rozhodnutie vzniklo na základe znesenia Vlády  SR číslo 542 z 13.júna 2001, kde vláda v bode B.1. súhlasila so založením 6. obecných akciových vodárenských spoločností, musí o navrhovanej zmene  rozhodnúť Vláda Slovenskej republiky.

Navrhované rozdelenie má svoje racionálne jadro predovšetkým v tom, že k dvom centrám Bratislava a Trnava by sa pričlenili ekonomicky slabšie lokality, a to k Bratislave okresy Malacky, Senec, Pezinok a k Trnave okresy Senica, Skalica, Myjava.

	Navrhované rozdelenie má však iné úskalia a to predovšetkým z pohľadu budúcich potrieb zásobovania pitnou vodou. Vláda SR pri rozhodovaní o počte a veľkosti obecných vodárenských spoločností zohľadňovala nielen ekonomickú silu regiónu, čo je dôležitým predpokladom ďalšieho postupu v budovaní vodovodných sietí, čističiek odpadových vôd a kanalizačných sietí. Aj tu však vyvstáva otázka, či rozvojové impulzy do okresov Senica a Skalica nebudú smerovať skôr prirodzene a historicky z Bratislavy, Záhorského priemyselného parku ako z Trnavy. Dôležitým momentom v tomto rozhodovaní je však otázka ako a z akých vodných zdrojov sa bude v budúcnosti zabezpečovať potreba pitnej vody obcí v pôsobnosti vodárenenskej spoločnosti. V perspektíve sa javí v otázke prístupu k pitnej vode v dostatočnom množstve a kvalite problematické územie okresov Senica, Skalica a čiastočne aj Myjava. Potrebu pitnej vody nebude možné realizovať z zdrojov, ktorými disponuje Trnavsko ale iba zdrojmi z južnej časti Slovenska a Bratislavy. Schopnosť vybudovať vodovod, ktorý bude ak v budúcnosti schopný zabezpečiť dostatok vody pre oblasť OZ Senica,  bude pre rozvoj tohto regiónu určujúci. Investičná náročnosť projektov zásobovania vodou je vysoká a je zrejmé, že ak navrhovaná Trnavská vodárenská spoločnosť bude musieť riešiť problém dostatku vody pre dnešné OZ Trnava aj OZ Senica, prednosť bude mať Trnavsko, napriek tomu, že akútnejšie problémy má a bude mať OZ Senica. Je oprávnená obava, že riešenie problémov tejto časti regiónu sa posunie do veľmi vzdialeného obdobia a aj preto sa akcepoval návrh ministerstva pôdohospodárstva na vytvorenie„veľkej“ bratislavskej spoločnosti, ktorá bude schopná zabezpečiť rovnomernejší rozvoj problémových oblastí regiónu. Dobudovanie vodného zdroja pre oblasť Malacky naopak dáva oveľa väčšie šance pokračovať v rozvoji  vodárenskej sústavy aj ďalšej časti Záhoria zo strany Bratislavy a na druhej strane šance sústrediť úsilie Trnavy  na riešenie potenciálnych problémov okresov Trnava, Piešťany, Hlohovec.

	Preto, aby sa aspoň čiastočne uspokojili požiadavky obcí, najmä však Bratislavy a Trnavy navrhujeme, aby vláda súhlasila s rozdelením  „veľkej“ Bratislavskej vodárenskej a.s. na dve spoločnosti, ale v čiastočne pozmenenej štruktúre a to:
 
1.	Bratislavská vodárenská, a.s. – majetok š.p. Vodárne a kanalizácie Bratislava (hl. mesto Bratislava a obec Marianka), OZ Bratislava vidiek (okresy Senec, Pezinok, Malacky), OZ Senica (okresy Senica, Skalica, Myjava).

2.	Trnavská vodárenská, a.s. – majetok OZ Trnava (okresy Trnava, Piešťany, Hlohovec)

Vzhľadom k nutnosti neúmerne nepredlžovať transformáciu vodární na obecné spoločnosti a dokončiť ju v rámci tohto volebného obdobia, doporučujeme, aby neboli prepracovávané základné privatizačné projekty oboch štátnych podnikov na dva výstupy s majetkom, ktorý je uvedený vyššie, ale aby bol využitý  postup, kedy FNM SR založí v prvom kroku tzv. veľkú Bratislavskú vodárenskú, a.s., t.j. podľa pôvodnej koncepcie a následne na základe zmeneného uznesenia vlády a rozhodnutia o privatizácii FNM SR rozdelí túto spoločnosť v zmysle návrhu predloženého ministerkou privatizácie národného majetku, ministra pôdohospodárstva a prezidenta prezídia FNM SR.