ÚVOD

Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 28. septembra 2005 prerokovala Správu o súčasnej situácii a možných rizikách ďalších vplyvov Projektu KIA/Hyundai na verejné financie a uznesením č. 746 uložila ministrovi hospodárstva vykonať všetky kroky pre minimalizáciu týchto vplyvov a o výsledku informovať vládu do 15. októbra 2005.

V spomenutom materiáli boli kvantifikované možné navýšenia potrieb na projekt KIA/Hyundai v objeme 5,8 mld Sk, pričom niektoré tituly nie je možné zvrátiť. 

V kvantifikácii boli obsiahnuté aj výdavky, o ktorých  úhrade rozhodla vláda SR dňa 14. 9. 2005 a budú použité na doplatenie kúpnej ceny majiteľom pozemkov pod závody (380,0 mil. Sk)  a na odkúpenie pozemkov pod infaštruktúru  (425 766 tis. Sk).

Pri rokovaniach o znížení sumy 5,8 mld Sk so zástupcami kórejských spoločností, mestom Žilina a starostami obcí, v katastrálnych územiach ktorých sa budujú závody, sa Ministerstvo hospodárstva SR sústredilo na realizáciu záväzkov slovenských strán tak, aby niektoré výdavkové tituly boli záťažou pre štátny rozpočet len prechodne a po ukončení lehoty záväzku sa ich významná časť štátu vrátila (zabezpečenie bývania pre zamestnancov investorov v Žiline a Bratislave a vybudovanie doškoľovacieho strediska).

I. Regionálny rozvoj mesta Žiliny

Vláda SR uznesením č. 228/2004 odsúhlasila dotáciu na regionálny rozvoj mesta Žiliny do sumy 2,0 mld Sk, ale reálne krytie tohto záväzku nebolo zabezpečené, pretože pri predkladaní materiálu vláde bolo ministrom hospodárstva prezentované, že táto suma je súčasťou nákladov na Projekt.  

Na základe zmlúv uvolnilo MF SR v uplynulom roku mestu Žilina sumu 210,0 mil. Sk a v rozpočte kapitoly MH SR je v roku 2005 viazaných na tento druh záväzku 261,7 mil. Sk, z čoho sa zatiaľ efektívne poukázalo 196,7 mil. Sk. Za roky 2004 a 2005 môže Mesto Žilina použiť 438,9 mil. Sk (zo zúčtovania za rok 2004 bolo povinné vrátiť do štátneho rozpočtu 32,8 mil. Sk).

Celkové výdavky na realizáciu regionálneho rozvoja mesta Žilina predstavujú 1.555,9 mil. Sk. Z tejto sumy sa počíta s návratnou finančnou výpomocou vo výške 529,4 mil. Sk. Suma vratky  prostriedkov do bilancie štátu v objeme 664,6 mil. Sk sa skladá zo sumy poskytnutej návratnej finančnej výpomoci a z časti prostriedkov poukázaných mestu Žilina z MH SR v r. 2004 a 2005. 
	
Po rokovaniach so zástupcami kórejských spoločností a mestom Žilina predstavujú jednotlivé výdavkové položky s čistým dopadom na štátny rozpočet sumu  891,3 mil. Sk. Táto suma platí za predpokladu, že:
1.	kórejský investor odkúpi obytný súbor, a to vo výške budúcej kúpnej ceny, ktorá je odvodená podľa nasledujúceho vzorca:
+ Obstarávacia cena
-  Oprávnené odpisy vo výške 14% z obstarávacej ceny.
Oprávnenými odpismi sú odpisy prislúchajúce len priamo k obstarávacej cene objektov určených k bývaniu v rámci celého ubytovacieho súboru.
2.	kórejský investor odkúpi objekt doškolovacieho strediska, a to vo výške budúcej kúpnej ceny, ktorá je odvodená podľa nasledujúceho vzorca:
+ Obstarávacia cena
-  Odpisy vo výške 20% z obstarávacej ceny.

3.	kórejský investor spolufinancuje prevádzkové náklady vo výške 20% z týchto nákladov v položkách:
•	spotreba materiálu a energie a 
•	správa, údržba, služby.

1.	Daň z nehnuteľností – vyplýva zo zvoleného spôsobu realizácie záväzkov mesta prostredníctvom založených obchodných spoločností. Tieto spoločnosti ako vlastníci nehnuteľností budú daňovníkmi, ale ich aktivity budú jasne určené na zabezpečovanie jednotlivých záväzkov mesta. Táto daň je pre rok 2005 špecifická, pretože spoločnosti Govinvest I a Govinvest II sú platiteľmi dane za vykúpené pozemky pod závody, čo už v nasledujúcich rokoch nenastane. Daň z nehnuteľností je rádovo o desiatky miliónov nižšia ako daň z pridanej hodnoty, ktorú by muselo uhrádzať mesto, ak by svoje záväzky realizovalo priamo. Celková suma dane z nehnuteľností do r. 2010 predstavuje 29 396 tis. Sk. 

2.	Verejná doprava – zabezpečenie verejnej dopravy sa bude realizovať jednou linkou na železničnú stanicu v Žiline. Náklady sú prepočítané cez náklady na 1 km prevádzky po zohľadnení napr. prác cez sviatky, dovolenky, soboty a nedele.  Táto položka predstavuje do roku 2010 sumu 58 054 tis. Sk. 

3.	Propagácia a informačný systém – ide o umiestnenie bilboardov a informačných tabúľ na príjazdových cestách a komunikáciách k investícii v objeme 12 000 tis. Sk. 

4.	Doškoľovacie stredisko – na jeho realizáciu založilo mesto 100% dcérsku spoločnosť z týchto dôvodov: 
a)	úspora na rozpočtových prostriedkoch na DPH v sume cca 125,2 mil. Sk,
b)	spôsob financovania projektu je založený na systéme operatívneho leasingu nehnuteľnosti a jej odkúpení po piatich rokoch užívania dcérskou spoločnosťou, 
c)	komfortné zabezpečenie odpredaja objektu doškoľovacieho strediská vrátane pozemku formou predaja obchodného podielu spoločnosti investorovi. 

Na financovanie doškoľovacieho strediska sa použije 154,0 mil. Sk zo štátneho rozpočtu, zostávajúca časť zdrojov na jeho vybudovanie, t.j. 278,0 mil. Sk, bude zabezpečená formou operatívneho leasingu nehnuteľnosti. Prevádzkovanie komplexu doškoľovacieho strediska do roku 2010 si vyžaduje prevádzkové náklady vo výške  cca 250,0 mil. Sk. V prípade 20% spoluúčasti na ich financovaní investorom, z prostriedkov regionálneho rozvoja mesta uhradí Žilina 231,8 mil. Sk a investor 17,9 mil. Sk. 
 	V roku 2005 bola už mestu Žilina poskytnutá dotácia na zabezpečenie výstavby  školiaceho strediska. 
Čistý výnos z predaja spoločnosti, ktorý odvedie Žilina do štátneho rozpočtu bude predstavovať 88,6 mil. Sk.  Celkový dopad na štátny rozpočet v horizonte do r. 2010 predstavuje 297,0 mil. Sk. 

5.	Podpora bývania – tento záväzok mesta je zatiaľ plnený formou prenájmov, resp. poskytnutia ubytovania v mestskej ubytovni. V januári 2006 by mal byť dokončený obytný súbor Krasňany, na výstavbu a prevádzku ktorého založilo mesto Žilina 100%-tnú dcérsku s.r.o.. V tomto obytnom súbore bude zabezpečené ubytovanie pre 95 zamestnancov spoločností investorov  a ich rodinných príslušníkov. 

Rozpočet na výstavbu obytného súboru predstavuje cca 641,0 mil. Sk. V roku 2009 sa plánuje odpredaj obytného komplexu a časť zdrojov v objeme 576,0 mil. Sk sa vráti do bilancie štátu. Výška budúcej kúpnej ceny vychádza z toho, že za 3,5 roka sa hodnota objektov určených na bývanie zníži o 14% z obstarávacej ceny. Všetky ostatné náklady nesúvisiace s ubytovacími kapacitami znáša vo výške 100% investor. 

Celkové prevádzkové náklady sú kalkulované sumou 72,6 mil. Sk, na ktorých bude participovať mesto 59,0 mil. Sk za 20%-nej finančnej spoluúčasti investora na týchto nákladoch (len v položkách spotreba materiálu a energie a správa, údržba, služby).

Časť záväzkov Žilinskej zmluvy týkajúca sa zabezpečenia bývania pre investorov sa už realizuje cca 1,5 roka formou nájomného, resp. ubytovania v mestskej ubytovni, s čím súvisia aj výdavky na rekonštrukciu a modernizáciu ubytovne, spotreba materiálu a energie, služby a pod., ktoré sú položkovite uvedené v Prílohe 
Súhrnné náklady regionálneho rozvoja v tejto časti predstavujú 795,5 mil. Sk. Z uvedeného vyplýva, že ustanovenie Žilinskej zmluvy o zabezpečení ubytovania pre investorov predstavuje čistý dopad na rozpočet v objeme 124,0 mil. Sk. 

6.	Rekreačné zariadenie – tento záväzok sa už realizoval v objeme 14 535 tis. Sk. 

7.	Policajná a požiarna stanica – aj v týchto položkách sa požiadavky redukovali a navrhuje sa zabezpečiť nákup techniky pre policajné a požiarne zložky, ktoré v danej lokalite pôsobia. Suma na zabezpečenie techniky je 23,2 mil. Sk. 

8.	Zdravotnícke zariadenie – na zabezpečenie záväzkov v tejto oblasti sa použijú existujúce kapacity NsP Žilina, v ktorých dôjde k rekonštrukcii niektorých lôžkových častí, niektoré izby budú zabezpečovať vyšší štandard a jednotlivé oddelenia budú vybavené novou špeciálnou technikou.  Z prostriedkov regionálneho rozvoja sa na túto položku navrhuje použiť 131,4 mil. Sk.

9.	Podpora pri nábore pracovnej sily -  na realizáciu tohto záväzku bolo zriadené tzv. náborové centrum, ktoré si vyžiada finančné prostriedky na prevádzku. Činnosť zabezpečuje Žilina Invest, s.r.o.. Úlohou centra je základné posúdenie žiadostí o prijatie do pracovného pomeru v budúcich závodoch a vykonanie prvých pohovoroch s 3000 uchádzačmi. Výber následne odstupuje investorom na ďalší postup. Na prevádzku centra je potrebných 30,0 mil. Sk. 

10.	 Dočasné kancelárske priestory  - mesto poskytuje zmluvne dohodnuté kancelárske priestory vrátane kompletného vybavenia. Tieto náklady predstavujú 30,7 mil. Sk.

11. Ostatné výdavky prestavujú napr. náklady developera, právne, ekonomické poradenstvo, získanie rôznych povolení a pod. v celkovej sume 45,2 mil. Sk.

II. Ubytovanie v Bratislave

Na základe Side letter  z marca 2004 medzi MH SR, MF SR na jednej strane a oboma kórejskými investormi na strane druhej bol vypracovaný projekt „Obytný súbor Záhorská Bystrica“, ktorý by mal poskytnúť ubytovacie kapacity v blízkosti hlavného mesta SR pre 75 rodín menežérov investorov na obdobie piatich rokov. Investori prejavili záujem o odkúpenie súboru  po piatich rokoch za obstarávaciu cenu zníženú o 20% oproti obstarávacej cene. Prvotné náklady na obstaranie majetku, ktorý nesúvisí s ubytovaním, prejavil investor odkúpiť za 100% obstarávacej hodnoty.

Celkové náklady na obstaranie obytného súboru predstavujú 1 067 368,0 tis. Sk.  
Súbor by mal byť dokončený v októbri  2006 a následne odpredaný v hodnote 934 881,0 tis.Sk.
Z hľadiska efektivity vynaloženia výdavkov štátneho rozpočtu predstavuje spôsob zabezpečenia ubytovania v Bratislave režimom prijatým v Žiline oproti ubytovaniu zabezpečovaného formou nájmu úsporu rozpočtových výdavkov v päťročnom horizonte v intervale cca 126,0 mil. Sk až 216,0 mil. Sk.

Štandardné prevádzkové náklady na ubytovací komplex v Záhorskej Bystrici by mali predstavovať cca 72,8 mil. Sk za 5 rokov.

Celková potreba zdrojov na výstavbu a prevádzku obytného súboru Záhorská Bystrica predstavuje 1 140 185 tis. Sk. Čistá potreba zdrojov (po započítaní vratky 934 881 tis. Sk) je na úrovni 205,3 mil. Sk.

III. Pozemky pod závody a infraštruktúru

O výdavkoch štátneho rozpočtu na doplatenie kúpnej ceny vlastníkom, ktorí odpredali pozemky pod závody v celkovej sume 380,0 mil. Sk a zvyšných výdavkoch na opatrenia inej podpory štátu – na výkup pozemkov pod infraštruktúru v sume 425 766 tis. Sk vláda SR rozhodla uznesením č. 706 zo 14. septembra t.r..
Z dôvodu komplexnosti materiálu sa uvádzajú  aj  tieto  položky.

IV. Ďalšie vplyvy inej podpory štátu

Ide o náklady, ktoré sa už v súčasnom období nedali minimalizovať z dôvodu vysokého štádia realizácie prác, resp. po zvážení vynaloženia týchto výdavkov v najbližších rokoch.

Konkrétne ide o zvýšenie výdavkov na vodné hospodárstvo (najmä o vybudovanie vodovodu, dažďovej a odpadovej kanalizácie a predchádzanie pohromám) v sume 312,6 mil. Sk, vybudovanie verejnej infraštruktúry s dopadom 662,0 mil. Sk. Ďalej sú v tejto časti zahrnuté zvýšené prevádzkové potreby Žilina Investu a SARIO spolu v sume 40 mil. Sk.

Podrobné zdôvodnenie týchto nákladov bolo uvedené v bode III pod písmenom E, F, I a J materiálu, ktorý prerokovala vláda SR dňa 28.9.2005.

Časť dodatočných nákladov inej podpory štátu si vyžiada, s ohľadom na blížiacu sa zimu, veľmi  promptné riešenie v záujme zabránenia škodám na investícii. Z tohto dôvodu už  MH SR požiadalo MF SR  o finančné prostriedky v objeme 800, 0 mil. Sk. 

	Suma týchto potrieb je 1 014 585 tis. Sk. Súčasťou tejto kvantifikácie nie je 690,0 mil. Sk ako predpoklad dodatočnej štátnej pomoci, o ktorej zatiaľ nebolo oficiálne rokované, a teda ani rozhodnuté. V podstate platí, že ide o otvorenú otázku, či táto štátna pomoc bude poskytnutá, resp. v akej výške a forme.

Železničné napojenie, ktoré si vyžiada vyššie náklady o 180,0 mil. Sk oproti pôvodným predpokladom, sa bude realizovať z grantu poskytnutého investorovi v rámci štátnej pomoci. Znamená to, že nenavyšuje dodatočnú  požiadavku na štátny rozpočet.

V. Regionálny rozvoj obcí

Pri rokovaniach so štatutármi  obcí Teplička nad Váhom, Gbeľany, Mojš, Nededza a Krasňany, v katastri ktorých  sa investície budujú, bolo v uplynulom roku prisľúbené poskytnutie  dotácií na regionálny rozvoj. Z pôvodne predpokladanej sumy 200,0 mil. Sk budú tieto výdavky štátneho rozpočtu predstavovať 159,0 mil. Sk.

ZÁVER

Na základe intenzívnych rokovaní až na úrovni podpredsedov vlády SR a ministrov financií a hospodárstva so zástupcami kórejských investorov, mesta Žiliny a obcí, v katastrálnych územiach ktorých sa závody budujú, sa možné riziká vplyvov Projektu na verejné financie výrazne eliminovali. Projekt sa stáva prehľadnejším a jeho financovanie bude transparentné. 

K značnému posunu došlo najmä v niektorých položkách regionálneho rozvoja mesta Žiliny, kde z prvotných požiadaviek na úrovni presahujúcej 1,8 mld. Sk  predstavuje čistá potreba zdrojov 891,3 mil. Sk.

V prípadoch zabezpečenia ubytovacích kapacít v Bratislave, Žiline a výstavby školiaceho zariadenia sa dospelo k riešeniu, ktoré prvotne vyžaduje zapojenie aktív štátu, ale v horizonte 3,5 – 5 rokov sa cca 80% zdrojov štátu vráti. Toto riešenie nielen že usporilo zbytočné výdavky na DPH, ale aj  redukovalo zaťaženosť štátneho rozpočtu minimálne o 200,0 mil. Sk v prípade zabezpečovania ubytovania formou nájmu v Žiline a Bratislave.

	Prechodná potreba dodatočných zdrojov – návratných aj nenávratných sa približuje k 4,7 mld Sk. 

Čisté dodatočné vplyvy Projektu sa v súčasnosti plánujú v objeme 3 076,0 mil. Sk. Možné riziká v sume 5,8 mld. Sk sa podarilo objektivizovať a znížiť o 2,7 mld. Sk.